Серія: Філософія, культурологія, соціологія
type: channel
description: Вісник Маріупольського державного університету. Серія: Філософія, культурологія, соціологія Vìsnik Marìupolʹsʹkogo deržavnogo unìversitetu. Serìâ: Fìlosofìâ, kulʹturologìâ, socìologìâ Bulletin of Mariupol State University. Series: Philosophy, Cultures Studies, Sociologi ISSN 2518-1343 (online) Ідентифікатор онлайн-медіа: R40-05780 Код ЄДРПОУ: 26593428 Префікс DOI: 10.34079
publisher: Маріупольський державний університет
language: uk
publication name: Серія: Філософія, культурологія, соціологія
issn: 2518-1343
items: Культурно-мистецький діалог українських театрів на сторінках польської періодики початку ХХІ століття
items: The contribution of the “Dukat” Art Foundation in the promotion unofficial Ukrainian art of the late 20th century
items: Рефлексія «українського авангарду» у сучасних культурно-мистецьких практиках
items: Художня артикуляція колективної травми через тіло в українському мистецтві 2022–2025 років
items: Гібридна драматургія у п’єсі Людмили Старицької-Черняхівської «Муки українського слова»
items: Вплив трансформацій українського експозиційно-виставкового простору на формування національно-культурної ідентичності: сучасний стан
items: Семіотичні стратегії як механізм конструювання національної ідентичності в українських медіа-дискурсах
items: Understanding Brückner: Slavs and War from a 21st century perspective
items: Філософія культури як складова підготовки культурологів: особливості методологічних підходів
items: Культурна ідентичність у просторі вимушеної міграції: досвід українських міст у вигнанні
items: Арт-терапевтичні техніки у контексті візуальної культури: від критичної теорії до цифрової практики
items: Твінінг-партнерство як інструмент академічної солідарності та міжкультурного діалогу: досвід співпраці Маріупольського державного університету та університету Халла
items: Український театр у польському соціокультурному просторі першої чверті ХХІ століття як складова транскультурного діалогу
items: Історико-культурологічний дискурс у монографії «Дубно та його округа в Х–ХV століттях. Дослідження історичної топографії мікрорегіону»
items: Маніпуляція суспільною свідомістю в комунікаційних практиках цифрової культури
items: Культурологія в Україні: професія Non Grata
items: Сучасна українська поезія як інструмент культурологічної рефлексії
items: Публічна бібліотека як громадський простір, центр підтримки, навчання, соціальної адаптації (публічна бібліотека Луцької міської територіальної громади)
items: The art in Central Europe between Latin and Byzantine traditions
items: Журнал «Сучасність» у культурному ландшафті України
items: Міжкультурні моделі щастя: компаративний аналіз
items: Інституційні й організаційні моделі підтримки святково-обрядової традиції Полісся в історичній динаміці України
items: Людина як культурний артефакт
items: Модель «культурної дипломатії» Франції часів Людовіка ХІV
items: Біобібліографічні покажчики як відображення наукового доробку Г. В. Бондаренка
items: Фольклорні і джазові практики у сучасному культурологічному дискурсі
items: Інтерв’ю: Роман Туркало з Леонідом Комським і Михайлом Кулівником про феномен нонконформізму в українському живописі
items: Народно-філософська природа дихотомії «комічне/трагічне» в оповіданнях про козаків О. Стороженка
items: Прометейя та епіметейя як настанови культури: релігійно-міфологічний та ономато-семантичний зріз
items: Теоретико-методологічні основи концептуалізації візуальної культури у культурологічних вченнях першої половини ХХ ст.

Культурно-мистецький діалог українських театрів на сторінках польської періодики початку ХХІ століття
type: item
description: Подано аналіз статей, повідомлень, рецензій спеціалізованої польської періодики 2000–2010 рр., у яких розміщено інтерв’ю, відгуки, враження та коментарі театрознавців щодо сучасних культурно-мистецьких подій Польщі, у яких взяли участь українські митці. Проведена аналітична робота є частиною підготовчого етапу до оцифрування знайдених матеріалів про українсько-польський культурний діалог та розміщення їх у базі даних Польської академії наук. Отриманий попередній результат ілюструє певну спрямованість кожного з аналізованих видань та є підставою для визначення їхнього тематичного напрямку: ретроспективи; фестивальних подій та творчих зустрічей; біографії персоналій і відкриття нових імен; літературного огляду. Активність українських акторів і театральних колективів у мистецькому житті Польщі є одним з індикаторів роботи як урядової культурної дипломатії, так і особистісних контактів між обома країнами, що визначає сильні та слабкі сторони у міжнародних відносинах.
subject: Статті
  topic: section
subject: культурний діалог
  topic: keywords
subject: український театр
  topic: keywords
subject: фестиваль
  topic: keywords
subject: театральні практики
  topic: keywords
subject: періодичне видання
  topic: keywords
subject: цифрова спадщина
  topic: keywords
subject: міжнародні відносини
  topic: keywords
subject: культурна дипломатія
  topic: keywords
subject: Польща
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: ХХІ століття
  topic: keywords
subject: cultural dialogue
  topic: keywords
subject: Ukrainian theater
  topic: keywords
subject: festival
  topic: keywords
subject: theatrical practices
  topic: keywords
subject: periodical
  topic: keywords
subject: digital heritage
  topic: keywords
subject: international relations
  topic: keywords
subject: cultural diplomacy
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: 21st century
  topic: keywords
creator: Андрій Владиславович Сендецький
rights: Авторське право (c) 2022 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2022-10-07
publication date: 2022-10-07
starting page: 131
ending page: 143
doi: 10.34079/2226-2849-2022-12-23-131-143

The contribution of the “Dukat” Art Foundation in the promotion unofficial Ukrainian art of the late 20th century
type: item
description: Ukrainian unofficial art (nonconformism) of the second half of the 20th century is a vital yet insufficiently systematized part of national artistic culture. Its study and popularization are crucial for filling historical and scholarly gaps in Ukrainian art history. This article examines the Dukat Art Foundation in Kyiv — a leading institution engaged in exhibiting, researching, publishing, and promoting Ukrainian art, especially from the 1950s–1980s. Since independence, Ukraine’s art scene has evolved from Soviet models toward professional and globally integrated practices. Dukat has played a major role in this process, supporting nonconformist artists, developing the art market, and preserving cultural heritage. The Foundation’s work includes exhibitions, scholarly publications, and a digital archive of artists who worked under censorship and political pressure. These initiatives restore continuity in Ukraine’s cultural memory and integrate underground art into the broader national and international context. Acting as both a cultural and a market institution, Dukat influences valuation practices and promotes Ukrainian art abroad. Amid wartime challenges, the Foundation faces threats to collections and archives. Its provenance research, cataloging, and documentation are vital for safeguarding heritage. Dukat also participates in professional debates on authenticity and attribution — notably concerning Fedir Tetyanych’s works — emphasizing the importance of transparency and trust within the art community. The study concludes that Dukat plays a central role in the professionalization and internationalization of Ukraine’s art sector by combining cultural preservation with market development. Its activities strengthen national identity and resilience in times of war. The methodology. The research applies source and archival analysis, along with comparative and cultural approaches, to evaluate Dukat’s role in heritage protection and market formation. The results. The Fo…
subject: Статті
  topic: section
subject: art scene
  topic: keywords
subject: cultural heritage
  topic: keywords
subject: nonconformist artists
  topic: keywords
subject: art market
  topic: keywords
subject: underground art
  topic: keywords
subject: art community
  topic: keywords
subject: Ukraine’s art sector
  topic: keywords
subject: культурні практики
  topic: keywords
subject: мистецька спадщина
  topic: keywords
subject: культурно-мистецькі інституції
  topic: keywords
subject: приватні інституції
  topic: keywords
subject: художники-нонконформісти
  topic: keywords
subject: культурне поле
  topic: keywords
subject: культурний простір
  topic: keywords
creator: Roman Turkalo
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 263
ending page: 272
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-263-272

Рефлексія «українського авангарду» у сучасних культурно-мистецьких практиках
type: item
description: Метою статті є розкрити рефлексію «українського авангарду» у сучасних культурно-мистецьких практиках ХХІ століття. Методологія. У статті застосовано міждисциплінарний підхід, який дозволив звертатися до таких наук як філософія, театрознавство, мистецтвознавство та загальнонаукові методи, а саме: аналізу (для розкриття основних ідей авангарду), історико-порівняльний (для аналізу відображення авангарду початку ХХ століття у мистецтві ХХІ) та узагальнення. Наукова новизна. Наукова новизна статті полягає у виявленні рефлексії “українського авангарду” представниками сучасного українського мистецтва, розкриваючи, як експерименти з формою та змістом впливають на формування нових засобів репрезентації українського авангарду в артпросторі України та її гуманітарному дискурсі. Висновки. Таким чином, здатність авангарду створювати нові концепції, руйнувати стереотипи та встановлювати творчі канали комунікації, що сприяють міжкультурному діалогу та просуванню культурних цінностей, робить його важливим у культурній дипломатії, рекламі та цифровій сфері. В умовах глобалізації авангард слугує каталізатором дискурсу про культурні та мистецькі практики, збереження національної ідентичності та її семантики, міжкультурних комунікацій, що дозволяє Україні зберігати свою унікальність і водночас бути частиною світового соціокультурного простору. Сучасне переосмислення естетики українського авангарду, репрезентоване у нових форматах візуальної, театральної, рекламної та цифрової культури, не лише актуалізує спадщину модернізму, але й засвідчує його здатність залишатися активним чинником формування культурної ідентичності, художнього мислення та формує сучасний образ України, як держави з потужним креативним потенціалом, відкритої до інновацій і глобального міжкультурного діалогу у XXI столітті.
subject: Статті
  topic: section
subject: український авангард
  topic: keywords
subject: культурна дипломатія
  topic: keywords
subject: сучасні мистецькі практики
  topic: keywords
subject: реклама
  topic: keywords
subject: цифрові технології
  topic: keywords
subject: дискурс
  topic: keywords
subject: Ukrainian avant-garde
  topic: keywords
subject: cultural diplomacy
  topic: keywords
subject: contemporary artistic practices
  topic: keywords
subject: cultural practices
  topic: keywords
subject: advertising
  topic: keywords
subject: digital technologies
  topic: keywords
subject: discourse
  topic: keywords
creator: Дмитро Володимирович Прадєдович
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 256
ending page: 262
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-256-262

Художня артикуляція колективної травми через тіло в українському мистецтві 2022–2025 років
type: item
description: У статті розглядаються художні стратегії репрезентації колективної травми через тіло в українському мистецтві 2022–2025 років. Тіло осмислюється як соціокультурний конструкт, що поєднує індивідуальний досвід війни з колективною пам’яттю та етичними вимірами сучасного суспільства. Спираючись на концепції культурної пам’яті, посттравматичних студій і феноменології тіла, проаналізовано трансформацію образу тілесності періоду повномасштабного вторгнення Росії в Україну у порівнянні з радянською воєнною і післявоєнною візуальною традицією. Показано, що образ героїчного, монументального тіла середини ХХ століття поступається місцем вразливому, травмованому, фрагментованому тілу, яке стає медіумом пам’яті та свідчення. Окреслено типи тілесних наративів у сучасному українському мистецтві: меморіальний, травматичний і терапевтичний. На матеріалі виставкових проектів Києва 2025 року простежено формування нової етики репрезентації травми, де тілесність функціонує не як видовищний об’єкт, а як інструмент емпатії та переосмислення спільного досвіду. Зроблено висновок про формування візуальної мови війни, в якій тріада «тіло–травма–пам’ять» стає концептуальною віссю сучасних мистецьких практик.
subject: Статті
  topic: section
subject: тіло
  topic: keywords
subject: тілесність
  topic: keywords
subject: травмоване тіло
  topic: keywords
subject: колективна травма
  topic: keywords
subject: культурна пам’ять
  topic: keywords
subject: українське мистецтво
  topic: keywords
subject: війна
  topic: keywords
subject: візуальна культура
  topic: keywords
subject: body
  topic: keywords
subject: physicality
  topic: keywords
subject: traumatized body
  topic: keywords
subject: collective trauma
  topic: keywords
subject: cultural memory
  topic: keywords
subject: Ukrainian art
  topic: keywords
subject: war
  topic: keywords
subject: visual culture
  topic: keywords
creator: Соломія Ярославівна Павловська
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 240
ending page: 255
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-240-255

Гібридна драматургія у п’єсі Людмили Старицької-Черняхівської «Муки українського слова»
type: item
description: Бароковий пафос і трагічна велич боротьби за українське слово надають твору високого, ідеалістичного звучання. Абсурд же, у свою чергу, показує, наскільки безглуздою, приреченою і водночас героїчною є ця боротьба в умовах, коли ворог не має обличчя, а його дії не підлягають логічному поясненню. Ця абсурдність підкреслює ірраціональність історичних подій, які переживала Україна. Виконаний культурологічний аналіз особливостей парадоксальної синтези бароко з мотивами абсурду, як органічної складової української драматургії в умовах кризи російської імперської культури середини 1910-х років Проаналізовано риси, притаманні літературі бароко, інкорпоровані авторкою у текст твору. Звернено увагу на віршовану форму п’єси, що дозволяє вважати її першою українською поемою з елементами абсурду, призначеною для сценічного втілення. Розглянута композиція «Апотеозу», що є прикладом квінтесенції контамінації бароко та абсурду, у якому заголовна авторська ремарка задає весь наступний аудіовізуальний темпоритм фіналу: Зроблено висновок, що твір, анонсований авторкою, як «Трагічний жарт на I дію», насправді, то екзистенційна трагедія, де поєднання барокової символіки та абсурдистського світовідчуття створює потужний образ незламності українського духу перед лицем тотального, безглуздого знищення. Доведено значну предуцесорну значущість п’єси у контексті трансгресії українського театру в напрямку театру абсурду.
subject: Статті
  topic: section
subject: п’єса-жарт
  topic: keywords
subject: бароко
  topic: keywords
subject: гротеск
  topic: keywords
subject: сатира
  topic: keywords
subject: театр абсурду
  topic: keywords
subject: play-joke
  topic: keywords
subject: baroque
  topic: keywords
subject: grotesque
  topic: keywords
subject: satire
  topic: keywords
subject: theater of the absurd
  topic: keywords
creator: Ігор Валентинович Матюшин
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 231
ending page: 239
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-231-239

Вплив трансформацій українського експозиційно-виставкового простору на формування національно-культурної ідентичності: сучасний стан
type: item
description: Стаття має на меті з’ясувати особливості впливу трансформацій експозиційно-виставкового простору на формування національно-культурної ідентичності в українському суспільстві під час російсько-української війни. Методологія дослідження ґрунтується на системному підході, що використовується для висвітлення особливостей формування експозиційно-виставкового простору України у період з 2014 до 2024 року. Серед основних методів застосовано метод дефінітивного аналізу для аналізу поняття національно-культурної ідентичності, джерелознавчий метод і метод компаративного аналізу для порівняння стану експозиційно-виставкового простору України у зазначений період. Наукова новизна полягає у тому, що поглиблюється розуміння того, що трансформації українського експозиційно-виставкового простору у 2014-2024 рр., спричинені російсько-українською війною, стають важливим чинником формування національно-культурної ідентичності завдяки сприянню національній єдності та ототожненню українців з певною нацією. Висновки. На сучасному етапі можна констатувати те, що трансформації українського експозиційно-виставкового простору у 2014-2024 рр. мають вагомий вплив на формування національно-культурної ідентичності. Консолідацію українців під час російсько-української війни у значній мірі відображено у роботах митців, що, незважаючи на воєнний час, активно представляють свою творчість, де відображено національну культуру українців і наслідки знищення росією культурних цінностей нашої країни. Теми Революції гідності, російської агресії, окупації Криму, подій на Донбасі і повномасштабного вторгнення набули особливої ваги у сфері культури та нині почали широко висвітлюватися на художніх виставках, відвідувачі яких отримали можливість відчути свою приналежність до української нації завдяки ознайомленню з національною культурою і розумінню важливості її збереження під час російсько-української війни.
subject: Статті
  topic: section
subject: культура
  topic: keywords
subject: національно-культурна ідентичність
  topic: keywords
subject: експозиційно-виставковий простір
  topic: keywords
subject: особистість
  topic: keywords
subject: українське мистецтво
  topic: keywords
subject: цінності
  topic: keywords
subject: culture
  topic: keywords
subject: national and cultural identity
  topic: keywords
subject: exhibition space
  topic: keywords
subject: personality
  topic: keywords
subject: Ukrainian art
  topic: keywords
subject: values
  topic: keywords
creator: Мирослава Анатоліївна Забродська
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 222
ending page: 230
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-222-230

Семіотичні стратегії як механізм конструювання національної ідентичності в українських медіа-дискурсах
type: item
description: У статті розглянуто семіотичні стратегії, що використовують сучасні масмедіа для формування національної ідентичності, як символічного кордону, що окреслює культурний код та самобутність спільноти. Методологічною основою роботи став міждисциплінарний підхід, який показав, що концептуальною основою семіотичного дослідження можуть бути не тільки праці Ч. Пірса, Ф. де Соссюра чи інших класиків семіології, а й наукові роботи присвяченні формуванню національної ідентичності у діахронній та синхронній перспективі. Особливої ваги в цьому контексті набули ідеї прихильників модерністських теорій націєтворення, які чи не вперше аргументовано показали, що нації та національні ідентичності – це побічний продукт модернізації, який постає у процесі свідомого конструювання культурної єдності спільноти через стандартизацію мови. Її поява, а згодом і використання офіційними та неофіційними масмедійними каналами (друкованими, аудіовізуальними, онлайновими, мультимедійними тощо), дає можливість уніфікувати спілкування, тим самим сформувати підвалини для закріплення в колективній свідомості історичних наративів. Зміст останніх розкриває національна символіка (гімн, герб, кольорова символіка прапора), яка допомагає масмедіа унаочнити історичну тяглість та спадкоємність політичної традиції й тим самим сформувати світоглядний ґрунт для створення пантеону героїв. Публічна розповідь про їхній подвиг розкриває віковічні прагнення народу, доленосні події історії, тим самим надихаючи та спонукаючи суспільство до громадянського служіння чи опору будь-якій несправедливості. На основі їхній фрагментарних історій формуються цінності, норми поведінки та ідеали, з допомогою яких масмедіа формують та спрямовують громадську думку, настрої, протидіють дезінформації та ворожим маніпуляціям, водночас пропонуючи суспільству, чітко заданий образ реальності у формі стратегічного наративу, окремі повідомлення якого можуть набувати рис гранд-наративу, тобто перетворюватися на узагальнений смисловий каркас, що…
subject: Статті
  topic: section
subject: семіотичні стратегії
  topic: keywords
subject: масмедіа
  topic: keywords
subject: медіадискурс
  topic: keywords
subject: національна символіка
  topic: keywords
subject: мова
  topic: keywords
subject: гімн
  topic: keywords
subject: прапор
  topic: keywords
subject: національні герої
  topic: keywords
subject: стратегічний наратив
  topic: keywords
subject: гранд наратив
  topic: keywords
subject: semiotic strategies
  topic: keywords
subject: mass media
  topic: keywords
subject: media discourse
  topic: keywords
subject: national symbols
  topic: keywords
subject: language
  topic: keywords
subject: anthem
  topic: keywords
subject: flag
  topic: keywords
subject: national heroes
  topic: keywords
subject: strategic narrative
  topic: keywords
subject: grand narrative
  topic: keywords
creator: Сергій Петрович Дудніков
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 209
ending page: 221
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-209-221

Understanding Brückner: Slavs and War from a 21st century perspective
type: item
description: More than a hundred years have passed since the Polish-German Slavist Aleksander Brückner (1856-1939) published his collection of essays under the unremarkable title “Die Slaven und der Weltkrieg” (“Slavs and War”). The luminary of European Slavic studies, a scholar who had always shunned politics and even near-political debates, suddenly turned to the most acute themes of interethnic relations, exacerbated by the First World War. Then the book went unnoticed and got lost in the hundreds of other titles in Aleksander Brückner's extensive bibliography. However, from the perspective of the ongoing Russian-Ukrainian war, Brückner's publicistic essays collected under one cover read like predictions. Even then, the scholar warned his contemporaries about the inability of Russian culture to engage in dialogue, to coexist with other, weaker cultures. In his opinion, Russia's Byzantine-soaked culture was capable only of expansion, subjugation and absorption. Brückner questioned all possible myths of Slavic brotherhood and unity. Brückner's unapologetic and insistent texts cast doubt on the scholar's reputation and turned him into a puppet of Prussian militarism – so the rumour said at the end of the war. The proposed article offers a new interpretation of the texts of the collection “Slavs and War” – as a document of its time, a synthesis of the experience of a Slavist of international renown and a warning to future generations. We will pay attention not only to the analysis of Brückner's texts, but also to the context in which they were written, the reaction they produced in society, and the need for a revised and critical edition of this important monument of social and political thought of the first quarter of the 20th century. Special attention is paid to other works by the scholar devoted to the interpretation of Russian culture, its history and connections with Western cultures.
subject: Статті
  topic: section
subject: Aleksander Brückner
  topic: keywords
subject: Slavic studies
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: Pan-Slavism
  topic: keywords
subject: Pan-Russianism
  topic: keywords
subject: Александер Брюкнер
  topic: keywords
subject: славістика
  topic: keywords
subject: Польща
  topic: keywords
subject: панславізм
  topic: keywords
subject: панрусизм
  topic: keywords
creator: Yevhen Horb
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 201
ending page: 208
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-201-208

Філософія культури як складова підготовки культурологів: особливості методологічних підходів
type: item
description: У статті розглядаються методологічні проблеми викладання філософії культури для культурологів. Актуальність обумовлена зростанням важливості підготовки фахівців у сфері організації соціокультурних процесів. Мета роботи – артикуляція певних змістовних й методологічних аспектів філософії культури як складової підготовки фахівців з культурології. Мета досягається за допомогою описового, аналітичного й синтетичного методів. Результати дослідження: окреслені умови комунікативного повороту у викладанні філософії культури (подолання пасивності сприйняття учбового матеріалу, вихід за межі лекційно-семінарської форми, пріоритет методологічної складової над інформативною, співпраця викладача та студентів тощо); показані механізми, через які типологія культури стає основою розвитку навичок й вмінь з дескрипції та пояснення; з’ясовані особливості методологічної організації праці у межах онтології культури, як основи розвитку навичок й вмінь за аналітики та герменевтики текстів; показано, що компаративістика у власній методологічній спрямованості базується на ідеє діалогу культур, являє собою інтегративну частину курсу, яка синкретично поєднує типологічну та онтологічну проблематику культури.
subject: Статті
  topic: section
subject: дескриптивний метод
  topic: keywords
subject: аналітичний метод
  topic: keywords
subject: синтетичний метод
  topic: keywords
subject: герменевтичний метод
  topic: keywords
subject: компаративний метод
  topic: keywords
subject: descriptive method
  topic: keywords
subject: analytical method
  topic: keywords
subject: synthetical method
  topic: keywords
subject: hermeneutic method
  topic: keywords
subject: comparative method
  topic: keywords
creator: Сергій Вікторович Шевцов
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 192
ending page: 200
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-192-200

Культурна ідентичність у просторі вимушеної міграції: досвід українських міст у вигнанні
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню феномену «ідентичності у вигнанні» серед українських громад, що були змушені покинути свої міста внаслідок окупації з 2014 року та особливо після повномасштабного вторгнення 2022 року. У центрі уваги – трансформація локальної, персональної та національної ідентичності в умовах втрати території, спільноти та культурного середовища. Проаналізовано ключові культурні практики, які підтримують українські переселені громади: меморіальні ініціативи, мистецькі проєкти, створення цифрових архівів та музеїв, освітню й волонтерську діяльність, формування нових символічних просторів пам’яті. Окрема увага приділена досвіду Маріуполя, Мелітополя, Бердянська, Енергодара та Сєвєродонецька як прикладам самоорганізації та збереження міської суб’єктності в екзилі. Показано роль мистецьких практик – зокрема діяльність театру «Conception» та переселеного колективу Маріупольського драматичного театру – як інструментів переосмислення травми та репрезентації досвіду війни. Розглянуто ініціативи з відбудови та міжнародної співпраці, що формують підґрунтя для майбутньої реінтеграції деокупованих територій. Зроблено висновок, що українські громади у вигнанні створюють нові моделі культурної тяглості, солідарності та збереження локальної спадщини, які стають важливим ресурсом для майбутнього відродження міст.
subject: Статті
  topic: section
subject: культурна ідентичність
  topic: keywords
subject: вигнання
  topic: keywords
subject: вимушені переселенці
  topic: keywords
subject: міські спільноти
  topic: keywords
subject: Маріуполь
  topic: keywords
subject: Мелітополь
  topic: keywords
subject: Бердянськ
  topic: keywords
subject: Енергодар
  topic: keywords
subject: Сєвєродонецьк
  topic: keywords
subject: культурна пам’ять
  topic: keywords
subject: цифрові громади
  topic: keywords
subject: cultural identity
  topic: keywords
subject: exile
  topic: keywords
subject: internally displaced persons
  topic: keywords
subject: Ukrainian cities
  topic: keywords
subject: community resilience
  topic: keywords
subject: memory practices
  topic: keywords
subject: Mariupol
  topic: keywords
subject: Melitopol
  topic: keywords
subject: Berdyansk
  topic: keywords
subject: Enerhodar
  topic: keywords
subject: Sievierodonetsk
  topic: keywords
subject: digital communities
  topic: keywords
creator: Ольга Олександрівна Хроненко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 173
ending page: 182
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-173-182

Арт-терапевтичні техніки у контексті візуальної культури: від критичної теорії до цифрової практики
type: item
description: Стаття досліджує необхідність інтеграції критичної теорії візуальності в методологію арт-терапії в умовах домінування візуальних засобів комунікації, відомого як «візуальний поворот». Сучасна філософія візуальних досліджень розглядає суб'єкта не як носія сталих характеристик, а як конструкцію, сформовану соціокультурними та владними механізмами. Теорія зображення стверджує, що культура перейшла від текстової до зображальної моделі світу, що підвищує статус візуалізації внутрішнього досвіду в арт-терапію як первинного способу розуміння буття. Дослідження ставить за мету розглянути дві фундаментальні проблеми: критичну інтерпретацію образу та методологічний зсув. Перша проблема полягає у необхідності розрізнення автентичних, внутрішньо мотивованих образів від культурних кліше та ідеологічних кодів, засвоєних із масової візуальної культури, оскільки візуальні метафори можуть відображати ідеологічні змісти. Надмірна візуальна насиченість створює ризик «метафоричного засмічення» ‒ використання клінічно порожніх «готових образів». Для ефективної інтерпретації арт-терапевт повинен володіти «візуальною грамотністю» та використовувати моделі, що дозволяють аналізувати зовнішні культурні коди. Друга проблема стосується методологічного зсуву від аналогової матеріальності (ізотерапія, пісочна терапія), яка забезпечує заземлення, до цифрової, ефемерної репрезентації. Інтеграція цифрового мистецтва та соціальної медіатерапії надає унікальні можливості для безпечного експериментування з самовираженням, дозволяючи клієнту контролювати та змінювати візуалізацію травматичного досвіду. Соціальна медіатерапія цілеспрямовано працює з мережевою ідентичністю клієнта як сконструйованого суб'єкта. Інтеграція критичних візуальних студій вимагає розробки нових клінічних протоколів, які поєднують культурологічний аналіз із клінічною рамкою. Також необхідно розробити етичні керівництва для соціальної медіатерапії, щоб використання механізмів соціальної валідації («лайків») не підривало розвиток…
subject: Статті
  topic: section
subject: культурологія
  topic: keywords
subject: філософія культури
  topic: keywords
subject: психологія
  topic: keywords
subject: арт-терапія
  topic: keywords
subject: критична теорія візуальності
  topic: keywords
subject: соціальна медіатерапія
  topic: keywords
subject: культурні коди
  topic: keywords
subject: cultural studies
  topic: keywords
subject: philosophy of culture
  topic: keywords
subject: psychology
  topic: keywords
subject: art therapy
  topic: keywords
subject: critical theory of visuality
  topic: keywords
subject: social media therapy
  topic: keywords
subject: cultural codes
  topic: keywords
creator: Олександр Михайлович Шаталович
creator: Інна Василівна Шаталович
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 183
ending page: 191
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-183-191

Твінінг-партнерство як інструмент академічної солідарності та міжкультурного діалогу: досвід співпраці Маріупольського державного університету та університету Халла
type: item
description: Стаття присвячена аналізу досвіду міжнародного твінінг-партнерства між Маріупольським державним університетом (Україна) та Університетом Халла (Велика Британія), реалізованого у червні 2025 року. Дослідження фокусується на ролі академічного партнерства як механізму підтримки переміщених університетів, збереження культурної ідентичності та створення платформи для міжкультурного діалогу. Основним результатом проєкту стала подкаст-серія «Людство та війна», що охопила теми української культурної спадщини, досвіду вимушеного переміщення, компаративного фольклористичного аналізу та ролі громадянських університетів у підтримці діаспорних спільнот. Методологія дослідження ґрунтується на принципах діалогічності, мультидисциплінарності та інклюзивності. Результати проєкту демонструють продуктивність моделі «перевернутого університету» та важливість травмо-інформованих підходів в освіті. Стаття аргументує, що твінінг-партнерство виходить за межі формальної академічної співпраці, перетворюючись на інструмент культурної дипломатії та збереження колективної пам'яті в умовах глобальних криз.
subject: Статті
  topic: section
subject: твінінг-партнерство
  topic: keywords
subject: академічна солідарність
  topic: keywords
subject: переміщені університети
  topic: keywords
subject: міжкультурний діалог
  topic: keywords
subject: культурна ідентичність
  topic: keywords
subject: громадянський університет
  topic: keywords
subject: подкастинг в освіті
  topic: keywords
subject: twinning partnership
  topic: keywords
subject: academic solidarity
  topic: keywords
subject: displaced universities
  topic: keywords
subject: intercultural dialogue
  topic: keywords
subject: cultural identity
  topic: keywords
subject: civic university
  topic: keywords
subject: podcasting in education
  topic: keywords
creator: Максим Григорович Стьопін
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 166
ending page: 172
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-166-172

Український театр у польському соціокультурному просторі першої чверті ХХІ століття як складова транскультурного діалогу
type: item
description: У статті український театр розглядається у польському соціокультурному просторі першої чверті ХХІ століття як складова транскультурного діалогу, інструмент формування національно-культурної ідентичності в умовах війни в Україні та пов’язаної з нею вимушеної міграції. Визначається його роль у формуванні перформативних практик солідарності, інституційної інтеграції та деколонізації культурних наративів. Мету наукової розвідки становить осмислення репрезентації українського театру в Польщі як транскультурного феномена досліджуваного періоду. Окрему увагу приділено аналізу форматів репрезентації (гостьові покази, копродукція, освітні проєкти) та тематичних ліній (війна, біженство, історична пам’ять тощо) українського театру в Польщі в її географічних центрах (Вроцлав, Варшава, Бидгощ). Систематизовано та проаналізовано емпіричні дані щодо українського театру у Польщі як комплексного феномену, що поєднує гуманітарну реакцію на війну, інструменти культурної дипломатії та механізми інституційної інтеграції. Показано, що український театр у Польщі функціонує як активний агент транскультурних театральних практик, що трансформує польське театральне поле і сприяє переосмисленню образу України в європейському культурному просторі. Засвідчено, що український театр у Польщі відіграє значну роль у формуванні транскордонної солідарності, оновленні культурної пам’яті, інтеграції українських митців у європейські мережі театрів міграції (Theatre of Migration). Такі ініціативи розширюють межі пізнаваності і розуміння української культури, впливають на репертуарні стратегії, політику пам’яті, сприяють взаєморозумінню та соціальній інтеграції, створюють простір для українсько-польського культурного діалогу, подолання стереотипів, формування спільних цінностей і досягнення нових моделей соціальної взаємодії та культурної дипломатії.
subject: Статті
  topic: section
subject: український театр
  topic: keywords
subject: театральне мистецтво
  topic: keywords
subject: українсько-польський культурний діалог
  topic: keywords
subject: театральні практики
  topic: keywords
subject: транскультурний діалог
  topic: keywords
subject: національно-культурна ідентичність
  topic: keywords
subject: діалог культур
  topic: keywords
subject: Theatre of Migration
  topic: keywords
subject: копродукція
  topic: keywords
subject: історична пам’ять
  topic: keywords
subject: міжкультурна комунікація
  topic: keywords
subject: Польща
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: культурна дипломатія
  topic: keywords
subject: соціокультурний простір першої чверті ХХІ століття
  topic: keywords
subject: Ukrainian theater
  topic: keywords
subject: theater art
  topic: keywords
subject: Ukrainian-Polish cultural dialogue
  topic: keywords
subject: theater practices
  topic: keywords
subject: transcultural dialogue
  topic: keywords
subject: national-cultural identity
  topic: keywords
subject: dialogue of cultures
  topic: keywords
subject: theater of migration
  topic: keywords
subject: co-production
  topic: keywords
subject: historical memory
  topic: keywords
subject: intercultural communication
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: cultural diplomacy
  topic: keywords
subject: socio-cultural space of the first quarter of the 21st century
  topic: keywords
creator: Світлана Миколаївна Садовенко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 153
ending page: 165
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-153-165

Історико-культурологічний дискурс у монографії «Дубно та його округа в Х–ХV століттях. Дослідження історичної топографії мікрорегіону»
type: item
description: Автори статті аналізують напрямок вивчення української історії і культури в контексті їх впливу на розвиток мікрокультурних факторів, зокрема – регіональних як важливої складової вивчення процесу становлення і розвитку цивілізацій і суспільних явищ на українських теренах, викладених у монографії завідувача відділу історії Державного історико-культурного заповідника міста Дубна на Рівненщині, кандидата історичних наук Юрія Леонідовича Пшеничного «Дубно та його округа в Х–ХV століттях. Дослідження з історичної топографії мікрорегіону». У монографії сформульовано загальні підсумки проведеного комплексного дослідження питання, які є всебічно обґрунтованими. Виділені автором на основі детального опрацювання археологічних та писемних джерел шість періодів у розвитку міста не викликають заперечень і питань. Сприяють сприйняттю і розумінню основного тексту роботи додані ілюстрації – рисунки з планами археологічних памʼяток, розкопів, виявлених будівель, речових знахідок з Дубна та інших поселень регіону, варіанти реконструкції давньоруських поселень на території Дубна та Листвинського городища. Цінну інформацію містять таблиці з переліками досліджених на території Дубна поселень, ділянок з культурним шаром та обʼєктів, поселень басейну середньої течії Ікви. Монографія ліквідує одну із суттєвих прогалин у вітчизняній історіографії. У ній здійснено якісне дослідження процесів просторово-планувальної організації Дубна, у якому проаналізовано територіально-просторовий розвиток міста, його соціально-топографічну структуру, визначено основні періоди розвитку, дано типологічну та хронологічну характеристику монументальних будівель, житлових і господарських споруд, зʼясовано соціальну топографію та сакральну культуру поселень округи та їх роль у розвитку міста. У практичній площині висновки і положення монографії можуть бути використані при підготовці узагальнюючих праць з археології, історії та культури України доби середньовіччя, лекційних курсів та підручників для вищих навчальн…
subject: Статті
  topic: section
subject: Україна
  topic: keywords
subject: мікрорегіон
  topic: keywords
subject: місто Дубно та його округа
  topic: keywords
subject: археологічні
  topic: keywords
subject: історичні і культурологічні дослідження
  topic: keywords
subject: датування
  topic: keywords
subject: оборонні споруди
  topic: keywords
subject: соціальна топографія
  topic: keywords
subject: сакральна культура
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: microregion
  topic: keywords
subject: the city of Dubno and its districts
  topic: keywords
subject: archaeological
  topic: keywords
subject: historical and culturological research
  topic: keywords
subject: dating
  topic: keywords
subject: defensive structures
  topic: keywords
subject: social topography
  topic: keywords
subject: sacred culture
  topic: keywords
creator: Юлія Сергіївна Сабадаш
creator: Юзеф Мойсейович Нікольченко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 143
ending page: 152
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-143-152

Маніпуляція суспільною свідомістю в комунікаційних практиках цифрової культури
type: item
description: У статті аналізуються механізми маніпуляції суспільною свідомістю в умовах цифровізації культури та стрімкого розвитку медіасередовища. Розглядаються процеси формування штучної реальності через медіакультурні практики, у яких реклама та комунікаційні технології виступають не лише інструментами впливу, а й вагомими елементами сучасної культури споживання. Цифрова культура, що інтегрує рекламу, візуальні образи, акустичні сигнали та цифрові інтерфейси, перетворюється не лише на комунікативне середовище, а й на простір формування нової соціальної реальності. У цьому контексті маніпуляція постає як складна система культурних і технологічних стратегій, які спрямовані на конструювання моделей поведінки та ціннісних орієнтирів. Показано, що маніпуляція здійснюється за допомогою культурних кодів, символічних репрезентацій і соціокультурних технологій, які переважно впливають на підсвідомий рівень сприйняття. Особливу увагу приділено аналізу аффордансів, візуальних і сенсорних маркерів, що діють на підсвідомі механізми сприйняття, викликаючи у споживачів асоціативні реакції та створюючи ілюзію вибору. У роботі також досліджено когнітивні та емоційні вразливості, які експлуатуються в медіасередовищі через візуальні, акустичні, кольорові, нюхові та цінові маркери, що формують стійкі асоціації та моделі поведінки. У цьому контексті медіа постають не просто каналами передавання інформації, а середовищем, що продукує нові типи ідентичності та поведінкові моделі. З культурологічної перспективи подібні практики осмислюються як частина дискурсивного поля, на якому формуються нові типи ідентичностей і ціннісних орієнтацій. Результати дослідження роблять внесок у культурологічне осмислення медіапрактик, систематизуючи підходи до розуміння маніпуляції як феномена сучасного інформаційно-комунікативного простору. Наголошено, що маніпуляція в цифровій культурі не зводиться до пропаганди чи реклами, а охоплює всю сферу взаємодії людини з цифровими медіа, включаючи щоденне споживання контен…
subject: Статті
  topic: section
subject: маніпуляція свідомістю
  topic: keywords
subject: культурна комунікація
  topic: keywords
subject: цифрова культура
  topic: keywords
subject: медіакультура
  topic: keywords
subject: культурні коди
  topic: keywords
subject: культурні практики споживання
  topic: keywords
subject: когнітивні та емоційні вразливості
  topic: keywords
subject: медіаобраз
  topic: keywords
subject: manipulation of consciousness
  topic: keywords
subject: cultural communication
  topic: keywords
subject: digital culture
  topic: keywords
subject: media culture
  topic: keywords
subject: cultural codes
  topic: keywords
subject: consumer cultural practices
  topic: keywords
subject: cognitive and emotional vulnerabilities
  topic: keywords
subject: media image
  topic: keywords
creator: Дар’я Анатоліївна Лись
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 133
ending page: 142
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-133-142

Культурологія в Україні: професія Non Grata
type: item
description: Проаналізовано сукупність інституційних, ідеологічних та освітніх чинників, що спричиняють проблему невизнання культурології як професії в Україні. Окреслено особливості соціальної ідентифікації культуролога у порівнянні із суміжними гуманітарними та соціальними спеціальностями. Показано, що її методологічна багатовекторність, номінальні «міграції» між різними галузями знань, відсутність артикульованого професійного запиту на рину праці, слабкість фахової спільноти, яка не сформувала чіткого суспільного образу професії – є ознаками її вразливість у боротьбі за ексклюзивну юрисдикцію у сфері гуманітарних знань. Зазначено, що невідповідність між декларованими компетентностями та реальними сферами застосування знань спричиняє транзитивний характер професійної реалізації культурології. Доведено, що практики функціональної мімікрії ускладнюють професійну легітимацію спеціальності та конвертацію академічного капіталу дипломованого фахівця в його соціальний й економічний капітал. Обґрунтовано, що незавершеність професіоналізації культурології, що виявляється у її функціональній «невидимості», актуалізує потребу у критичному переосмисленні культури та модернізації стратегії її професійного забезпечення.
subject: Статті
  topic: section
subject: культурологія
  topic: keywords
subject: культурні дослідження
  topic: keywords
subject: інституціалізація
  topic: keywords
subject: освітні стандарти
  topic: keywords
subject: компетентності
  topic: keywords
subject: культурологічна освіта
  topic: keywords
subject: ринок праці
  topic: keywords
subject: професія
  topic: keywords
subject: професійна ідентичність
  topic: keywords
subject: cultural studies
  topic: keywords
subject: cultural research
  topic: keywords
subject: institutionalization
  topic: keywords
subject: profession
  topic: keywords
subject: competencies
  topic: keywords
subject: cultural studies education
  topic: keywords
subject: labor market
  topic: keywords
subject: professional identity
  topic: keywords
subject: educational standards
  topic: keywords
creator: Олександр Васильович Кравченко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 117
ending page: 132
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-117-132

Сучасна українська поезія як інструмент культурологічної рефлексії
type: item
description: Метою статті є визначення та аналіз культурних рефлексій в поезії сучасних українських поетів (кінець ХХ – перша чверть ХХІ ст.), зокрема за допомогою виділення культурних маркерів, наявних в їхніх творах. Методологія роботи. Нами були використані культур-герменевтичний, інтертекстуальний та семіотичний підходи, а також такі конкретні методи як історичний та компаративний аналіз. Наукова новизна дослідження полягає в подальшій концептуалізації понять «культурна рефлексія» та «естетична воля» поета та дослідженні тем та механізмів рефлексії в сучасній українській поезії, зокрема за допомогою культурних кодів. Висновки. Доведено, що сучасна українська поезія відіграє значну роль як інструмент культурологічного аналізу й осмислення політичних, соціальних та культурних подій, історичної спадщини та майбутніх перспектив. Аналіз її тематичних маркерів виявляє, що серед найактуальніших питань постають постколоніальне переосмислення та робота з історичними травмами, а також переконструювання опозиції «село – місто», яке розглядається у контексті переходу від традиційного способу існування до модерного, з його позитивами та водночас викликами. Найголовнішою травмою українського життя, вже не історичною, а актуальною, є війна, яка осмислюється поетами, деякі з яких мають власний досвід служби в ЗСУ. Друга група маркерів пов’язана із загальнолюдськими архетипами та елементами національної міфопоетики. Для поетів Чернігівщини, окрім спільних для багатьох українських авторів тем, характерним є звернення до локальної культурної ідентичності, а також до осмислення ролі людини в контексті культурного й історичного середовища. У цілому, сучасна українська поезія є важливим чинником у пізнанні історико-культурного життя нації та формує основу для створення візії її майбутнього розвитку. Оскільки сучасна українська поезія переживає час бурхливого розвитку, вона потребує постійного вивчення та теоретичного осягнення, що відкриває перспективи для подальших досліджень.
subject: Статті
  topic: section
subject: культурна рефлексія
  topic: keywords
subject: коди культури
  topic: keywords
subject: сучасна українська поезія
  topic: keywords
subject: постколоніалізм
  topic: keywords
subject: історичні травми
  topic: keywords
subject: cultural reflection
  topic: keywords
subject: cultural codes
  topic: keywords
subject: contemporary Ukrainian poetry
  topic: keywords
subject: Post-colonialism
  topic: keywords
subject: historical traumas
  topic: keywords
creator: Олена Сергіївна Колесник
creator: Марина Василівна Каранда
creator: Володимир Михайлович Яковенко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 107
ending page: 116
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-107-116

Публічна бібліотека як громадський простір, центр підтримки, навчання, соціальної адаптації (публічна бібліотека Луцької міської територіальної громади)
type: item
description: Автори статті розглядають і характеризують втілення в життєву практику грантового проєкту «Бібліотека для всіх», шляхом відкриття інклюзивного громадського простору у м. Луцьку на базі Публічної бібліотеки Луцької міської територіальної громади. Адже, сучасний інклюзивний громадський простір – це фізичне та соціальне середовище, що забезпечує доступність та комфорт для людей, незалежно від їхніх потреб та можливостей, включаючи осіб з інвалідністю та маломобільних груп населення. Його значення полягає у сприянні соціальній згуртованості, створенні можливостей для особистісного, соціального розвитку та адаптації, а також у формуванні безбар'єрного та толерантного суспільства. Завдяки процесу організації простору, відбувається вивчення різноманітних поглядів та ідей, що призводить до більш креативних та інноваційних форм бібліотечної діяльності, зокрема у бібліотечних закладах. Відкриття інклюзивного громадського простору на базі бібліотеки територіальної громади, стало важливою подією у запровадженні політики інклюзивності на Волині, яка наголошує на усуненні бар’єрів у соціумі, соціальній адаптації, забезпечення рівних можливостей для громадян, незалежно від фізичних або соціальних особливостей.
subject: Статті
  topic: section
subject: інклюзивний громадський простір
  topic: keywords
subject: безбар’єрне середовище
  topic: keywords
subject: проєкт
  topic: keywords
subject: соціальний статус
  topic: keywords
subject: тренінговий семінар
  topic: keywords
subject: інклюзивний хаб
  topic: keywords
subject: великошрифтовий друк
  topic: keywords
subject: аудіодискрипція
  topic: keywords
subject: субтитрування
  topic: keywords
subject: inclusive public space
  topic: keywords
subject: barrier-free environment
  topic: keywords
subject: project implementation
  topic: keywords
subject: social inclusion
  topic: keywords
subject: training seminar
  topic: keywords
subject: inclusive hub
  topic: keywords
subject: large-print materials
  topic: keywords
subject: audio description
  topic: keywords
subject: subtitling
  topic: keywords
creator: Олександр Йосипович Дем’янюк
creator: Надія Гнатівна Конон
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 95
ending page: 106
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-95-106

The art in Central Europe between Latin and Byzantine traditions
type: item
description: The art in the countries of Central Europe, related to both the Latin and Byzantine traditions, belongs to a culturally diverse set, which is an interesting area of comparative research. In the 1960s, art historians sought new solutions to the study of European art. Changes in the borders of virtually all countries in the region caused great difficulties in the way of practising the humanities, including the history of art. Communist propaganda, censorship, and control of scientific life resulted in many scholars meeting the requirements of the authorities. At that time, the so-called nativeness was promoted and many art historians took up the inventory of monuments. The article presents profiles of art historians whose works are important for our considerations: Jan Białostocki, Layos Vayer, Răzvan Theodoreşcu, Janina Kłosińska. I mention important initiatives in the region, such as Niedzica Seminars, 1980-1991, organised by Polish, Czech, Slovak, and Hungarian art historians. But there was no presentation of the Eastern Christian monuments. Most art historians considered eastern Christian art in Central Europe to be provincial and classified it as ethnographic. Ukrainians, Belarusians, and Lithuanians did not have a chance to meet with the outside world. Dominated by centralised institutions in Moscow and Leningrad, they did not go beyond their own circle. However, they prepared the foundation for future research conducting inventory works and protecting monuments in museums. Vira Svientsitska, Pavel Zholtovsky, and Borys Voznitsky protected the monuments as much as they could save. After 1989 the countries of the former 'Eastern Bloc' regained their independence, and there was an era of free scientific research, without censorship and borders. The art of the Christian East has entered scholarly circulation, but still insufficiently. This article highlights some examples of this disparity.
subject: Статті
  topic: section
subject: art
  topic: keywords
subject: Byzantine tradition
  topic: keywords
subject: Latin tradition
  topic: keywords
subject: art historians
  topic: keywords
subject: scientific dialogue
  topic: keywords
subject: мистецтво
  topic: keywords
subject: візантійська традиція
  topic: keywords
subject: латинська традиція
  topic: keywords
subject: історики мистецтва
  topic: keywords
subject: науковий діалог
  topic: keywords
creator: Waldemar Józef Deluga
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 82
ending page: 94
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-82-94

Журнал «Сучасність» у культурному ландшафті України
type: item
description: У статті розглянуто основні історичні віхи виникнення та функціонування знакового українського видання – журналу «Сучасність», його ролі в культурному житті як української діаспори, так і матірної України. Авторки дослідження вважають, що саме подібні видання значною мірою створюють духовну ауру нації, ту ментальну оболонку народу, яка оприявнює його неповторне обличчя на загальному тлі світової цивілізації. Цілісну картину вільної української культури, її гуманітарну ауру, збережену закордонним українством, і покликаний був формувати та відображати часопис «Сучасність». Саме він 30 років існування поза територіальними межами своєї Батьківщини, представляв світові українську культуру не існуючої самостійно української нації і держави. Цю ж місію журнал «Сучасність» продовжував виконувати і після повернення в Україну часів новітньої незалежності. Окрім того, він став інтелектуальним осередком подолання постколоніального синдрому українським суспільством перехідного періоду. Діаспорні українські автори-інтелектуали «Сучасності» вже у далеких 70-х рр. звертались до проблем європейськості української культури. Ці питання «на повен зріст» постали перед вітчизняною культурологією лише у постколоніальний період новітньої незалежності України. У статті робиться висновок, що традиції, закладені журналом «Сучасність», підняли часопис на рівень найкращих науково-популярних видань України і, вочевидь, назавжди вписали його в історію української культури. І не лише науково-популярних, а і літературно-мистецьких, оскільки у часопису вперше опубліковані численні твори, що вже стали класичними, як і низка власне наукових текстів. «Сучасність» стала однією з інтелектуальних «перлин» української культури діаспори та матірної України, засобом їхнього об’єднання в органічну цілісність.
subject: Статті
  topic: section
subject: інтелектуальне видання
  topic: keywords
subject: діаспора
  topic: keywords
subject: культурологічна парадигма
  topic: keywords
subject: український часопис
  topic: keywords
subject: українське націотворення
  topic: keywords
subject: intellectual publication
  topic: keywords
subject: diaspora
  topic: keywords
subject: culturological paradigm
  topic: keywords
subject: Ukrainian journal
  topic: keywords
subject: Ukrainian nation-building
  topic: keywords
creator: Ірина Миколаївна Грабовська
creator: Ірина Олександрівна Гулейкова
creator: Тетяна Миколаївна Талько
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 71
ending page: 81
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-71-81

Міжкультурні моделі щастя: компаративний аналіз
type: item
description: У статті здійснено міжкультурний компаративний аналіз моделей щастя як складного соціокультурного, аксіологічного та комунікаційного конструкту. Концепт щастя розглядається в оптиці феліцитарної парадигми як динамічний континуум смислів, що формується під впливом культурних традицій, релігійних матриць, історичної пам’яті, соціальних реляцій та медіадискурсивних практик. На основі міждисциплінарного синтезу культурологічного, аксіологічного, антропологічного та комунікаційного підходів проаналізовано європейські, східноазійські, африканські, латиноамериканські та релігійні моделі щастя, окреслено їхні ціннісні домінанти та онтологічні інтенції. Особливу увагу приділено українській моделі щастя як унікальному кейсу ХХІ століття, сформованому в умовах російсько-української війни. Обґрунтовано, що сучасне українське щастя постає не як гедоністичний стан, а як форма воєнної евдемонії – аксіологічний конструкт стійкості, гідності, життя, свободи та колективної солідарності. Показано, що феліцитарний дискурс в українському суспільстві набуває публічного, комунікативно акцентованого характеру та виконує функцію культурної відповіді на травму. Запропоновано авторську феліцитарну компаративну матрицю, яка дозволяє системно зіставити різні культурні моделі щастя та визначити їхні універсальні й унікальні характеристики. Результати дослідження можуть бути використані в культурологічних, комунікаційних, соціально-філософських студіях, а також у подальших дослідженнях трансформації ціннісних систем у кризових суспільствах.
subject: Статті
  topic: section
subject: щастя
  topic: keywords
subject: феліцитарний дискурс
  topic: keywords
subject: феліцитарна парадигма
  topic: keywords
subject: міжкультурний аналіз
  topic: keywords
subject: аксіологічна матриця
  topic: keywords
subject: культурні моделі щастя
  topic: keywords
subject: воєнна евдаймонія
  topic: keywords
subject: колективна ідентичність
  topic: keywords
subject: культурна пам’ять
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: happiness
  topic: keywords
subject: felicitary discourse
  topic: keywords
subject: felicitary paradigm
  topic: keywords
subject: intercultural analysis
  topic: keywords
subject: axiological matrix
  topic: keywords
subject: cultural models of happiness
  topic: keywords
subject: wartime eudaimonia
  topic: keywords
subject: collective identity
  topic: keywords
subject: cultural memory
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
creator: Вілена Володимирівна Воронова
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 56
ending page: 70
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-56-70

Інституційні й організаційні моделі підтримки святково-обрядової традиції Полісся в історичній динаміці України
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню еволюції інституційних та організаційних моделей підтримки святково-обрядової традиції Полісся в історичній динаміці України. Виявлено розвиток механізмів збереження поліської обрядовості. Розглянуто первинну модель підтримки через громаду та церковні парафії, що забезпечували автентичність обрядових практик через міжпоколінну передачу та релігійну легітимацію народних звичаїв. Досліджено етнографічний період, коли наукове документування та фольклористичні експедиції стали формою опосередкованої підтримки через введення традицій до наукового обігу. Проаналізовано суперечливу модель радянського періоду, що поєднувала ідеологічні обмеження з державним патронажем фольклорних практик крізь призму мережі установ культури та професіональних колективів. Визначено роль академічного сектору у систематичному документуванні традицій та створенні наукової бази для охорони спадщини. Встановлено, що період державної незалежності характеризується формуванням багаторівневої системи інституційної підтримки через міжнародні конвенції, національні переліки, проектне фінансування культурних фондів, цифровізацію та інтеграцію у культурний туризм. Доведено, що сучасна модель поєднує державну підтримку, міжінституційну координацію та економічні стимули для громад, що створює комплексну систему збереження живої традиції відповідно до міжнародних стандартів охорони нематеріальної культурної спадщини.
subject: Статті
  topic: section
subject: інституційні моделі
  topic: keywords
subject: організаційні форми
  topic: keywords
subject: святково-обрядова традиція
  topic: keywords
subject: Полісся
  topic: keywords
subject: нематеріальна культурна спадщина
  topic: keywords
subject: institutional models
  topic: keywords
subject: organizational forms
  topic: keywords
subject: festive and ceremonial tradition
  topic: keywords
subject: Polissya
  topic: keywords
subject: intangible cultural heritage
  topic: keywords
creator: Сергій Володимирович Виткалов
creator: Анна Таборовець
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 46
ending page: 55
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-46-55

Людина як культурний артефакт
type: item
description: Розглядається проблема співвідношення природного і культурного факторів у формуванні людини. Природа виробляє культуру, яка змінює природу. Культура постає як продовження природних можливостей людини. Людина формується культурою і сама є свого роду культурним артефактом. Культурне середовище формує мислення, ідеали і світогляд людини, визначає її ідентичність та є основою для розвитку особистості. Але культура як надприродний спосіб діяльності не виключає її єдності з природою та не знімає необхідності врахування природних факторів у формуванні людини.
subject: Статті
  topic: section
subject: людина
  topic: keywords
subject: культура
  topic: keywords
subject: природа
  topic: keywords
subject: «природа людини»
  topic: keywords
subject: «сутність людини»
  topic: keywords
subject: «образ людини»
  topic: keywords
subject: семіотика
  topic: keywords
subject: human
  topic: keywords
subject: culture
  topic: keywords
subject: nature
  topic: keywords
subject: “human nature”
  topic: keywords
subject: “human essence”
  topic: keywords
subject: “image of the human”
  topic: keywords
subject: semiotics
  topic: keywords
creator: Вікторія Анатоліївна Вершина
creator: Олександр Володимирович Михайлюк
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 36
ending page: 45
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-36-45

Модель «культурної дипломатії» Франції часів Людовіка ХІV
type: item
description: У статті розглядається початкова модель «культурної дипломатії» Франції ХVII століття. На основі сучасних наукових джерел, висвітлено витоки багатовікових традицій та перших кроків інституалізації на шляху обміну культурними цінностями та практиками для налагодження міжнародних відносин. Окреслено вплив політики часів правління Людовіка ХІV (1643-1715) на культуру європейської спільноти. Зроблено висновок, що державна політика Людовіка ХІV вперше використала культуру і мистецтво як об’єкт і засіб для досягнення цілей зовнішньої політики держави, сприяла створенню привабливого іміджу, популяризації мови як засобу міжнародного спілкування та надміцної броні, моди й культури як сили, що відкриває кордони без бою, сформувала форму етикету, що є невід’ємною частиною європейської культури. Історичний досвід моделі «культурної дипломатії» Франції досліджуваного періоду, полягає у ефективному розв’язанні складних завдань на шляху збереження та зміцнення впливового, провідного характеру на міжнародній арені не лише як могутньої держави, а як осередка науки та мистецтва, що позитивно позначилось на політичної діяльності Франції.
subject: Статті
  topic: section
subject: початкова модель «культурної дипломатії» Франції
  topic: keywords
subject: зовнішня культурна політика
  topic: keywords
subject: інституціоналізація
  topic: keywords
subject: пропаганда
  topic: keywords
subject: культурні відносини
  topic: keywords
subject: дипломатія часів Людовіка ХІV
  topic: keywords
subject: the first model of «cultural diplomacy» of France
  topic: keywords
subject: foreign cultural policy
  topic: keywords
subject: institutionalization
  topic: keywords
subject: propaganda
  topic: keywords
subject: cultural relations
  topic: keywords
subject: diplomacy of the time of Louis XIV
  topic: keywords
creator: Ірина Леонідівна Вежневець
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 28
ending page: 35
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-28-35

Біобібліографічні покажчики як відображення наукового доробку Г. В. Бондаренка
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню ролі біобібліографічних покажчиків як особливої форми відображення наукового доробку та культурної спадщини, зокрема на прикладі постаті відомого українського краєзнавця, історика й педагога Геннадія Васильовича Бондаренка. У центрі уваги – аналіз та характеристика двох біобібліографічних покажчиків ученого, виданих у 2011 та 2021 рр., які репрезентують різні етапи його наукової, освітньої й громадської діяльності. У роботі наголошено, що біобібліографічні джерела виконують подвійну функцію: вони не лише систематизують і фіксують бібліографічні дані про творчий доробок дослідника, але й створюють цілісне уявлення про його наукову еволюцію, напрями дослідницьких інтересів, педагогічну і громадську активність. Автори статті акцентують увагу на змістовому наповненні та структурних особливостях покажчиків: хронологічному принципі укладання, тематичному розподілі матеріалу, наявності передмови та довідково-пошукового апарату (іменного й алфавітного покажчиків), фотолітопису та біографічних нарисів. Особлива увага звертається на той факт, що сам Г. В. Бондаренко особисто долучався до підготовки покажчиків, що значно підвищує їх документальну цінність і достовірність. Проведене дослідження засвідчує поступову еволюцію підходів до укладання біобібліографічних покажчиків упродовж останніх десятиліть. Якщо видання 2011 р. подає базовий комплекс біографічних і бібліографічних матеріалів, то покажчик 2021 р. значно розширений і включає понад 600 позицій наукових публікацій, відображає нові напрями дослідницької роботи, містить авторські поезії та додаткові архівні документи. Така структура не лише інформує про здобутки науковця, а й створює передумови для подальшого вивчення інтелектуальної спадщини, розвитку краєзнавчих та історичних досліджень у регіоні. Значущість персональних біобібліографічних покажчиків полягає у формуванні єдиного інформаційного простору, що дає змогу науковцям, викладачам, студентам та широкій громадськості здійснювати цілі…
subject: Статті
  topic: section
subject: біобібліографічні покажчики
  topic: keywords
subject: інформація
  topic: keywords
subject: біографія
  topic: keywords
subject: біобібліографічні джерела
  topic: keywords
subject: наукова спадщина
  topic: keywords
subject: документи
  topic: keywords
subject: biobibliographic indexes
  topic: keywords
subject: information
  topic: keywords
subject: biography
  topic: keywords
subject: biobibliographic sources
  topic: keywords
subject: scientific heritage
  topic: keywords
subject: documents
  topic: keywords
creator: Олена Анатоліївна Бундак
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 14
ending page: 27
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-14-27

Фольклорні і джазові практики у сучасному культурологічному дискурсі
type: item
description: У статті розглядаються проблеми взаємодії джазу, фольклору та сучасних музичних практик у культурологічному дискурсі. Аналізуються витоки джазу в афроамериканському музичному фольклорі, а також особливості його адаптації у світовій та українській культурі. Особлива увага приділяється ролі фольклорних елементів як джерела інновацій у джазових імпровізаційних формах, їх трансформації в умовах глобалізації та постмодерного художнього мислення. Виявляються культурологічні проблеми збереження автентичності народної традиції у процесі її інтеграції в сучасні музичні практики. Простежується досвід українських музикантів, які поєднують національний фольклор із джазовими стилями, формуючи нові моделі культурної комунікації. У статті окреслено значення фольклорно-джазового синтезу для формування культурної ідентичності та розширення меж музичної культури. Робиться висновок, що діалог джазу і фольклору сприяє збереженню культурної пам’яті та водночас відкриває перспективи для подальших інновацій у мистецькому просторі ХХ–ХХІ століть.
subject: Статті
  topic: section
subject: джаз
  topic: keywords
subject: фольклор
  topic: keywords
subject: афроамериканський фольклор
  topic: keywords
subject: музична культура і мистецтво
  topic: keywords
subject: стиль
  topic: keywords
subject: жанр
  topic: keywords
subject: інтерпретаційний потенціал музики
  topic: keywords
subject: гітарна музика
  topic: keywords
subject: композитор
  topic: keywords
subject: jazz
  topic: keywords
subject: folklore
  topic: keywords
subject: African American folklore
  topic: keywords
subject: musical culture and art
  topic: keywords
subject: style
  topic: keywords
subject: genre
  topic: keywords
subject: interpretative potential of music
  topic: keywords
subject: guitar music
  topic: keywords
subject: composer
  topic: keywords
creator: Олена Сталівна Афоніна
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 7
ending page: 13
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-30-7-13

Інтерв’ю: Роман Туркало з Леонідом Комським і Михайлом Кулівником про феномен нонконформізму в українському живописі
type: item
description: До вашої уваги пропонується розмова аспіранта кафедри культурології Маріупольського державного університету Романа Туркала з провідними українськими експертами артринку та кураторами Леонідом Комським і Михайлом Кулівником. В інтерв’ю відкриваються обрії українського нонконформізму в живописі другої половини XX століття. Зазначимо, що живопис, як основа тогочасного образотворчого мистецтва, а сьогодні – ядро візуальної культури, перетворився на одну з ключових точок національного спротиву у другій половині XX ст. Це сталося тоді, коли революційні й авангардистські течії, визвольні змагання першої половини XX ст. не призвели до утвердження незалежної української держави. Нонконформізм в українському живописі є відповіддю на підрадянську культурну політику, що з 1930-х років системно нав’язувала мистецькому середовищу офіційно санкціонований стиль самовираження, так званий «соціалістичний реалізм». У цих обставинах живопис відіграв роль альтернативного каналу національної пам’яті та ідентичності. У розмові порушено низку тем: еволюції поняття «нонконформізм» на тлі радянської художньої політики, з’ясовуючи його відмінність від андеграунду та соцреалістичної опозиції; регіональних угруповань, як-от, київський Клуб творчої молоді, львівське коло Карла Звіринського й Ігоря Аксініна, одеський та харківський осередки, закарпатські митці), їхні стратегії виживання й внутрішньої еміграції; ролі неофіційних виставкових практик, приватних майстерень у підтримці свободи творчого самовираження; впливу «залізної завіси» на формування альтернативних каналів циркуляції мистецьких ідей; сучасних інституційних ініціатив, музейних й аукціонних, що скеровані на популяризацію доробку художників‑нонконформістів. Окрема увага приділена питанням академічного дослідження авангарду, неофіційного та нонконформістського мистецтва в Україні. На нашу думку, вони становлять три модуси національного спротиву у культурно-мистецькому житті України саме у ті часи, коли радянська влада та Країна Рад с…
subject: Статті
  topic: section
subject: нонконформізм
  topic: keywords
subject: неофіційне мистецтво
  topic: keywords
subject: художні угруповання
  topic: keywords
subject: культурна політика СРСР
  topic: keywords
subject: мистецький спротив
  topic: keywords
subject: культурологічні дослідження
  topic: keywords
subject: nonconformism
  topic: keywords
subject: unofficial art
  topic: keywords
subject: Ukrainian painting
  topic: keywords
subject: artistic resistance
  topic: keywords
subject: cultural memory
  topic: keywords
subject: Soviet cultural policy
  topic: keywords
subject: post-socialist studies.
  topic: keywords
creator: Степан Владиславович Янковський
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-05-25
publication date: 2025-05-25
starting page: 152
ending page: 169

Народно-філософська природа дихотомії «комічне/трагічне» в оповіданнях про козаків О. Стороженка
type: item
description: Культура сміху в традиції кожного народу, в тому числі українського, характеризується своїми особливостями. Маючи фольклорне коріння, з часом усі види комічного трансформувалися у літературну творчість. Особливо близькі такі рецептивні зв’язки з народною словесністю в літературі доби романтизму. У цій статті вперше проаналізовано взаємодію категорій комічного і трагічного в окремих оповіданнях про козаків О. Стороженка. Дослідження має цікаву перспективу щодо інших творів письменника, а також у напрямку порівняльних студій із творами інших письменників зазначеного періоду.
subject: Статті
  topic: section
subject: доба романтизму
  topic: keywords
subject: твори О. Стороженка
  topic: keywords
subject: фольклоризм
  topic: keywords
subject: комічне
  topic: keywords
subject: трагічне
  topic: keywords
subject: міфологічні мотиви
  topic: keywords
subject: The period of Romanticism
  topic: keywords
subject: works by O. Storozhenko
  topic: keywords
subject: folklorism
  topic: keywords
subject: comic
  topic: keywords
subject: tragic
  topic: keywords
subject: mythological motives
  topic: keywords
creator: Жанна Олександрівна Янковська
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-05-25
publication date: 2025-05-25
starting page: 141
ending page: 151
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-29-141-151

Прометейя та епіметейя як настанови культури: релігійно-міфологічний та ономато-семантичний зріз
type: item
description: У статті розглядаються прометейя та епіметейя як культуроутворювальні настанови, які визначають собою певні горизонти існування людства. Актуальність обумовлена фундаментальною роллю бінарних структур у культурі, серед яких окреме місце займають прометейя та епіметейя. Метою є розкриття релігійно-міфологічних та ономато-семантичних граней позначених установок. Мета досягається через використання можливостей дескриптивного, герменевтичного, структуралістського, трансцендентального методів. Результати дослідження: артикульовані ключові релігійно-міфологічні аспекти прометейї та епіметейї: конфлікт, забуття, дуальність, порушення правил; з’ясовані три ономато-семантичні аспекти прометейї та епіметейї: інтенційнональний – спрямованість у прийдешнє та минуле, екзистенційний – турбота, дбайливість та конкретний досвід з отриманими перевагами та помилками, аксіологічний – повага, шанування та рефлексія, самоусвідомлення. З’ясовано, що прометейя та епіметейя проявляє себе на індивідуальному рівні у вигляді протенціальних та ретенціальних структур свідомості, на рівні інтелектуальних спільнот – в утворенні нового знання та закріпленні досягнутих результатів, на рівні соціумів – у футуристичній та реверсивній історіософській спрямованості.
subject: Статті
  topic: section
subject: спрямованість
  topic: keywords
subject: конфлікт
  topic: keywords
subject: забуття
  topic: keywords
subject: дуальність
  topic: keywords
subject: порушення правил
  topic: keywords
subject: протенція
  topic: keywords
subject: ретенція
  topic: keywords
subject: турбота
  topic: keywords
subject: досвід
  topic: keywords
subject: футурістичність
  topic: keywords
subject: реверсивність
  topic: keywords
subject: intention
  topic: keywords
subject: conflicts
  topic: keywords
subject: oblivion
  topic: keywords
subject: duality
  topic: keywords
subject: violation
  topic: keywords
subject: protention
  topic: keywords
subject: retention
  topic: keywords
subject: care
  topic: keywords
subject: experience
  topic: keywords
subject: futuristic
  topic: keywords
subject: reversible
  topic: keywords
creator: Сергій Вікторович Шевцов
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-05-25
publication date: 2025-05-25
starting page: 133
ending page: 140
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-29-133-140

Теоретико-методологічні основи концептуалізації візуальної культури у культурологічних вченнях першої половини ХХ ст.
type: item
description: Стаття присвячена розгляду теоретико-методологічних основ концетуалізації візуальної культури, які було запропоновано у культурологічних вченнях першої половини ХХ ст. Зазначено, що дане питання залишається актуальним і недостатньо вивченим попри велику кількість досліджень, присвячених візуальній культурі. З’ясовано, що поряд із традиційно згадуваними у аналітичних оглядах Р. Бартом, В. Беньяміном, М. Фуко, Ж. Лаканом, доробок яких впливає на формування теоретико-методологічних основ для досліджень з визуальної культури, доцільно звернути увагу на вчення засновника «гамбурзької школи» А. Варбурга та його послідовників (зокрема, Е. Панофського), які розробили два основних підходи: метод історії образів та іконологічний метод, що виявили свій евристичний потенціал для концептуалізації поля візуальних штудій наприкінці ХХ століття.
subject: Статті
  topic: section
subject: теорія культури
  topic: keywords
subject: візуальні дослідження
  topic: keywords
subject: Варбруг
  topic: keywords
subject: Панофський
  topic: keywords
subject: метод історії образів
  topic: keywords
subject: іконологічний метод
  topic: keywords
subject: основи наукових досліджень
  topic: keywords
subject: cultural theory
  topic: keywords
subject: visual studies
  topic: keywords
subject: Warbrugh
  topic: keywords
subject: Panofsky
  topic: keywords
subject: art historical analysis
  topic: keywords
subject: iconological method
  topic: keywords
subject: foundations of scientific research
  topic: keywords
creator: Олександр Михайлович Шаталович
creator: Інна Василівна Шаталович
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Філософія, культурологія, соціологія
date: 2025-05-25
publication date: 2025-05-25
starting page: 123
ending page: 132
doi: 10.34079/2518-1343-2025-15-29-123-132