Вісник Маріупольського державного університету. Серія: Економіка. Vìsnik Marìupolʹsʹkogo deržavnogo unìversitetu. Serìâ: Ekonomìka Bulletin of Mariupol State University. Series: Economics ISSN 2518-1394 (Online) Ідентифікатор онлайн-медіа: R40-05778
Цифрова трансформація як основа підвищення конкурентоспроможності у сфері ритейлу
У статті досліджено цифрову трансформацію як ключовий чинник підвищення конкурентоспроможності підприємств FMCG-ритейлу. Проведено аналіз наукових підходів до визначення поняття «цифрова трансформація» та визначено її роль у зміні бізнес-моделей і стратегій розвитку торговельних мереж. Оцінено рівень цифрової зрілості підприємств продуктової роздрібної торгівлі, що дозволило виявити сильні та слабкі сторони їх цифрового розвитку. Запропоновано основні напрями диджиталізації бізнес-процесів ритейлу в контексті забезпечення стійкої конкурентоспроможності на сучасному ринку.
Актуальні питання інноваційного управління людськими ресурсами в умовах адаптації бізнес-середовища до трансформаційних змін
Стаття присвячена дослідженню сучасних тенденцій та інноваційних аспектів управління людськими ресурсами в умовах адаптивності бізнес-середовища до трансформаційних змін інтелектуально-інформаційного характеру. Доведено важливість та об’єктивну необхідність перегляду традиційних форм HR-менеджменту у зв’язку із суттєвим посиленням впливу штучного інтелекту (AI) на економічні суб’єкти. Представлене критеріальне порівняння традиційного та інноваційного (Agile HR) управління людськими ресурсами Визначено, що адаптивність бізнес-середовища пов’язана, передусім, із гнучкістю й людиноцентричністю в управлінні людськими ресурсами через Agile HR, управління талантами й оптимізацію управлінських рішень. Agile HR обумовлений впровадженням гнучких форм зайнятості; прискоренню адаптації працівників та системи менеджменту до змін; суттєвим впливом на діяльність працівників викликів технологічної сингулярності, роботи на відстані; важливістю залучення та розвитку талантів, навчанням і розвитком тощо. В умовах сучасних трансформацій ефективні управлінські рішення (стратегічні, тактичні, оперативні) розглянуто нами як вирішальний чинник стратегічного розвитку та досягнення конкурентних переваг господарюючих суб’єктів. Підкреслено значимість досягнення системності у питаннях розробки та впровадження інноваційних технологій управління людськими ресурсами організації для формування ефективних командних відносин та корпоративної культури. Відповідно до основних HR трендів на 2026 рік запропоновано класифікацію інноваційних технологій в управлінні людськими ресурсами за критеріями функціонального призначення, технологічності та впливу на управлінські процеси. Доведено важливість більш активного впровадження інновацій у процеси управління людськими ресурсами як в умовах сучасних трансформацій, так і для пошуку оптимальних шляхів відновлення української економіки під час війни та у її повоєнному відновленні.
стратегічне управління людськими ресурсами
Світовий досвід повоєнного відновлення економіки: шляхи імплементації в Україні
У статті проведено аналіз світового досвіду післявоєнної відбудови економіки з метою розробки комплексної та ефективної стратегії для України. Дослідження констатує, що повномасштабне вторгнення завдало колосальних збитків. Найбільш постраждалими секторами є житловий фонд, інфраструктура та енергетика, яка демонструє найвищі темпи зростання руйнувань. Ці руйнування не лише дестабілізували національну економіку, а й порушили глобальні ланцюги постачання, спричинивши значний вплив на світові товарні ринки. На основі ретроспективного аналізу досвіду післявоєнних перетворень у країнах Європи (Франція, Німеччина) та Азії (Японія, Південна Корея, Сінгапур) виявлено ключові фактори їхнього успіху. Зокрема, досвід Франції доводить ефективність циклічного механізму «націоналізація-модернізація-приватизація», що дозволило державі відновити та модернізувати ключові галузі. Німеччина досягла швидкого зростання, переорієнтувавши економіку на мирні галузі, запровадивши ліберальні податкові реформи (зниження податку на прибуток, введення ПДВ) та експортно-орієнтовану політику. Досвід Південної Кореї підкреслює вирішальну роль безпрецедентної зовнішньої допомоги у формі грантів, яка сягала до 9% ВВП в окремі роки. Японія ж зосередилася на розвитку промисловості та експорту, інвестиціях в освіту та технології, а також на системній боротьбі з корупцією, що забезпечило прозорість та довіру. З урахуванням цих уроків, для України запропоновано багаторівневу стратегію відбудови. Вона передбачає макрофінансову стабілізацію за рахунок довгострокової зовнішньої допомоги, а не підвищення податкового навантаження. Пропонується якісна модернізація інфраструктури з акцентом на «зеленому» переході та застосуванні механізмів державно-приватного партнерства. Для залучення інвестицій розглядається запровадження нової податкової моделі, розвиток індустріальних парків та концепція ніаршорингу. Стаття обґрунтовує, що відбудова має стати не просто відновленням втраченого, а унікальною можливістю для докорінної трансформації держави та її інтеграції у світову економіку на нових, сучасних засадах.
Інтелектуалізація міжнародної міграції як прояв транснаціоналізації трудоресурсного забезпечення
Стаття присвячена дослідженню інтелектуалізації міжнародної міграції як невід’ємного прояву транснаціоналізації трудоресурсного забезпечення. Актуальність теми обґрунтована необхідністю переосмислення феномену міграційних процесів в умовах сучасних глобальних викликів, таких як перенаселення, дефіцит ресурсів, екологічна деградація та загострення соціально-економічних проблем. У дослідженні розглядається роль транснаціональних корпорацій як ключових каталізаторів міждержавного переміщення висококваліфікованих кадрів, що сприяють формуванню глобальних трудових ринків та мереж. На основі комплексного аналізу статистичних даних, зокрема ООН, МОП та ОЕСР, в статті доведено, що трудова міграція домінує в загальних міграційних потоках, становлячи переважну більшість. Однак виявлено, що частка мігрантів у складі робочої сили країн призначення має тенденцію до зниження, що може бути спричинено комплексом факторів, зокрема демографічними змінами, технологічними трансформаціями та перешкодами на ринку праці, такими як дискримінація та не визнання кваліфікацій. Дослідження також виявило чіткий взаємозв'язок між напрямками міграційних потоків та потоками прямих іноземних інвестицій, які зміщуються від традиційних економічних центрів (країн з високим рівнем доходу) до країн з рівнем доходу вище середнього. Це підтверджує, що економічне зростання в країнах, що розвиваються, робить їх привабливішими як для капіталу, так і для високоосвічених мігрантів. В статті зроблено акцент на зростанні освітнього рівня міжнародних мігрантів. Встановлено, що частка осіб з вищою освітою серед іммігрантів постійно збільшується, випереджаючи аналогічні показники серед корінного населення в більшості розвинених країн. Це є прямим індикатором глобальної конкуренції за таланти та свідчить про те, що людський капітал стає ключовим фактором конкурентоспроможності та інноваційного розвитку. У статті висвітлено, що зниження участі мігрантів у складі робочої сили може мати серйозні негативні наслідки як для країн походження (скорочення грошових переказів, які є важливим джерелом доходу та інвестицій), так і для країн призначення (уповільнення економічного зростання та зменшення внесків до систем соціального забезпечення). У висновках підкреслюється, що інтелектуалізація міграції є не лише соціальним, а й економічним процесом, який сприяє формуванню нових глобальних економічних центрів. Таким чином, аналіз статті показує, що міграція інтелектуалів є фундаментальним елементом сучасної глобальної економіки та вимагає вдосконалення механізмів державного та наддержавного регулювання для максимізації позитивних ефектів та мінімізації негативних наслідків.
транснаціоналізація трудоресурсного забезпечення
regulation of the international labor market
transnationalization of human resource provision
Формування стійкої miltech-екосистеми України: аналіз перешкод і напрями державної підтримки
Розвиток miltech-галузі в Україні набуває екзистенційного значення в умовах повномасштабної війни, будучи критичним чинником національної безпеки, економічної стійкості та технологічного суверенітету. Попри стрімке зростання сектора з 2022 року, його розвиток стримується низкою системних викликів, недостатньо висвітлених у науковій літературі. Метою статті є системний аналіз ключових викликів та обґрунтування пріоритетних напрямків державного регулювання та підтримки розвитку вітчизняного miltech-сектору в умовах повномасштабної війни. Для досягнення мети використано методи системного аналізу, синтезу та порівняння вітчизняних та зарубіжних наукових джерел. Емпіричну базу дослідження склали дані опитування менеджерів 10 українських miltech-компаній, проведене у листопаді-грудні 2024 року, а також аналіз відкритих джерел інформації (зокрема DOU, Мілітарний). Визначено, що основними перешкодами розвитку miltech-галузі є відсутність комплексної нормативно-правової бази, дефіцит кваліфікованих кадрів (особливо через проблеми бронювання), залежність від іноземних комплектуючих та бюрократизація державних закупівель. Підтверджено високий інноваційний потенціал українських розробників та їхнє прагнення до імпортозаміщення. Водночас, значна кількість компаній відчуває брак фінансування, попри інтерес іноземних інвесторів. Результати статті можуть слугувати основою для розробки та вдосконалення державної політики у сфері підтримки та розвитку miltech-галузі. Запропоновані рекомендації щодо регуляторних механізмів, кадрового забезпечення та диверсифікації ланцюгів постачання можуть сприяти зміцненню обороноздатності країни, залученню інвестицій та формуванню високотехнологічного сектора економіки України в умовах післявоєнного відновлення.
Просторова рефлексія міжнародних туристичних потоків
У статті досліджено аспекти просторової організації економічного освоєння міжнародних туристичних потоків, проаналізовано актуальний стан світового туристичного ринку та вплив на нього пандемії COVID-19, відстежено сучасні світові тренди попиту на туристичні продукти також зафіксовані уподобання вітчизняних туристів в умовах війни та відповідь на їх зміну зацікавленими сторонами реалізації проектів туристичних дестинацій, встановлено чинники надмірного туризму та відстежено механізми, які йому запобігають. Встановлена дуальна роль інформаційних технологій (ІТ), які з одного боку протидіють надмірному туризму, а з іншого полегшують туристам доступ до дестинацій. Зроблено висновок щодо поширення явища просторової поляризації надання туристичних послуг в ринкових країнах та виділено три її складові, а саме подорожчання нерухомості та її оренди, надмірний гамір (антропогенний тиск), «перехоплення» онлайн-туристичними агентствами (OTA) клієнтів закладів тимчасового поселення.
Транснаціональна міграція як феномен глобального ринку праці
В статті досліджено феномен становлення і розвитку явища транснаціональної міграції як новітньої форми трудоресурсного забезпечення в системі глобального ринку праці. Підкреслено, що міжкраїнова міграція як складова глобального ринку праці накладається на транснаціональний характер міжнародних економічних відносин, формуючи явище транснаціоналізації трудоресурсних потоків, визначаючи глибину і комплексність перетворень в системі світового поділу праці на етапі глобалізації. Наголошено, що транснаціоналізацію трудоресурсного забезпечення слід розглядати у двох вимірах – як транснаціоналізацію трудоресурсних потоків на міжкраїновому (міжнародна трудова міграція) і корпоративному (переміщення працівників в рамках внутрішньокорпоративного ринку праці ТНК) рівнях. Зроблено висновок, що глибинна складність процесів трудоресурсного забезпечення на етапі глобалізації породжує принципово нові процеси трудоресурсної взаємодії, вибудовуючи множинність проявів міжнародної міграції в системі глобального ринку праці.
транснаціоналізація трудоресурсних потоків
Цифровізаційні трансформації державного регулювання зайнятості: вплив глобалізації
Статтю присвячено комплексній оцінці проявів цифровізаційних трансформацій державного регулювання зайнятості населення з урахуванням впливу глобалізації. Визначено основні компоненти впливу глобалізаційних процесів на цифровізаційні зміни державної політики регулювання зайнятості. Зроблено висновок щодо трансформації змісту концепції «державного регулювання зайнятості». Проаналізовано основні складові систем державного регулювання зайнятості та ринку праці в ЄС, США, Канаді й Україні, акцентовано увагу, що цифрова трансформація економіки є каталізатором модернізації державної політики у сфері праці. Досліджено основні трансформаційні зміни, зумовлені впровадженням цифрових технологій у сфері регулювання зайнятості в Україні, визначено основні наслідки використання відповідних електронних сервісів. Виокремлено й охарактеризовано етапи процесу цифровізації державного регулювання зайнятості в Україні. Акцентовано увагу на викликах імплементації цифрових трансформацій в Україні. Визначено пріоритетні напрями актуалізації державного регулювання зайнятості населення України в контексті адаптації до цифрового вектору розвитку національної економіки в умовах нестабільності.
Країни постійної імміграції як новітній міграційний феномен
У статті проаналізовано роль міжнародної міграції як інтегральної характеристики глобального розвитку. Підкреслено, що міграція представляє собою багатовимірне явище, надаючи новітніх імпульсів розвитку глобалізації, впливаючи на всі аспекти функціонування світової економіки та міжнародного ринку праці. Обґрунтовано, що міграційна політика країн, як правило, є реакцією на потреби національних ринків праці, що визначає провідну роль трудової міграції в системі міграційних переміщень. Встановлено, що в ряді країн, які ідентифіковано як «країни постійної імміграції» (США, Канада, Австралія, Нова Зеландія), міграційна політика розглядається як трудоресурсний чинник економічного зростання, засіб вирішення проблеми трудоресурсного забезпечення. Підкреслено, що міграційні трансформації в системі трудоресурсного забезпечення мають суттєвий вплив на стан світового поділу праці.
Новітні реалії міжнародного ринку праці: транснаціональні ефекти трудоресурсного забезпечення
У статті досліджено новітні імперативи розвитку міжнародного ринку праці від впливом транснаціоналізації: глобальні можливості задоволення трудоресурсних потреб транснаціональних компаній; екстериторіальні механізми узгодження попиту-пропозиції робочої сили; внутрішньокорпоративні сегменти міжнародного ринку праці. Проаналізовано механізм задоволення трудоресурсних потреб ТНК, підкреслено двоїстий характер стратегії трудоресурсного забезпечення ТНК: одночасна орієнтація на міжнародний і на внутрішньокорпоративний ринок праці. Підкреслено, що в умовах глобального трудоресурсного дефіциту зростає конкуренція за людські ресурси як каталізатор міжнародної міграції; трудова міграція виступає домінантною складовою міжнародних міграційних переміщень. Наголошено на необхідності формування уніфікованої міграційної політики в світі. Зроблено висновок щодо балансувальної ролі ТНК в системі міжнародного ринку праці в умовах просторово-структурних трансформацій зайнятості.
Транснаціоналізація трудоресурсного простору: трансформаційний вимір
Статтю присвячено ідентифікації передумов і напрямків формування та трансформації транснаціонального трудоресурсного простору в системі трудоресурсного забезпечення ТНК. Відзначено, що сучасний етап розвитку світового господарства характеризується стрімким розвитком транснаціонального сектору в структурі світової економіки. В умовах глобалізації на міжнародному рівні посилюється технологічна складова конкуренції, що впливає на потребу в людських ресурсах необхідної якості. Підкреслено, що потреба ТНК в людських ресурсах відчутно зростає внаслідок необхідності здійснення науково-дослідних та дослідно-конструкторських робіт (НДДКР) як джерела формування міжнародних конкурентних переваг. Наголошено на важливості для ТНК формування унікального кадрового потенціалу в системі міжнародного ринку праці. Зроблено висновок, що транснаціональні корпорації виступають потужним каталізатором міждержавного переливу працівників. Зосередження в руках ТНК колосального науково-технічного і виробничого потенціалу сприяє концентрації в структурних підрозділах корпорацій міжнародної робочої сили, що призводить до утворення транснаціонального трудоресурсного контуру.
Сучасні міграційні трансформації: глобалізаційна парадигма
У статті досліджено міграційні аспекти формування механізму трудоресурсного забезпечення ринку праці, ідентифіковано прояви сучасних міграційних трансформацій на етапі глобалізації, обґрунтовано провідну роль трудоресурсного чинника у формуванні глобального міграційного ландшафту. Зроблено висновок щодо домінування економічних причин міграції, впливу міжнародної трудової міграції на трансформацію системи світового поділу праці. Встановлено наявність глобальних трудоресурсних асиметрій як наслідку кількісно-структурної невідповідності в системі міжнародного ринку праці. Обґрунтовано необхідність розробки принципів цілісної глобальної міграційної політики.
Напрями трансформації зовнішньоторговельної політики країн
Стаття присвячена комплексному аналізу напрямів трансформації зовнішньоторговельної політики держав в умовах нестабільної світової економіки, яка переживає період глибоких змін, спричинених пандемією COVID-19 та низкою регіональних військових конфліктів. Автором підкреслюється, що ці глобальні фактори спровокували загальну кризу, яка охопила як розвинені країни, так і країни, що розвиваються, проявляючись у високій інфляції, спаді промислового виробництва та споживчого попиту, руйнуванні усталених міжнародних виробничих зв'язків та дестабілізації валютно-фінансових систем. У відповідь на ці негативні тенденції держави змушені активно переглядати та адаптувати свої зовнішньоторговельні стратегії, використовуючи як традиційні тарифні та нетарифні інструменти, так і залучатись до нових міжнародних торговельних угод, враховуючи власні економічні потреби, рівень розвитку та актуальні макроекономічні показники. Основною метою дослідження є визначення ключових напрямів трансформації зовнішньоторговельної політики країн у сучасних умовах. Для досягнення цієї мети автором проведено аналіз останніх наукових публікацій вітчизняних та зарубіжних економістів, присвячених проблемам формування нових торговельних потоків, розвитку виробничих мереж та еволюції зовнішньоторговельної політики. Теоретичною основою дослідження стали концепції теорії трансформації, що розглядає суттєві системні зміни в різних сферах суспільного життя, та теорії циклічного розвитку економіки, що передбачає періоди спадів та підйомів, які впливають на глобалізаційні процеси. У результаті наукового дослідження автором виділено та детально охарактеризовано чотири гіпотетичні сценарії майбутнього розвитку міжнародної торгової системи: еволюційна трансформація у напрямку подальшої гіперглобалізації; зворотна трансформація, що характеризується деглобалізацією та посиленням протекціонізму; циклічна трансформація з чергуванням періодів глобалізації та деглобалізації; а також революційна трансформація, яка передбачає кардинальну зміну існуючої парадигми глобального управління. У контексті кожного з цих сценаріїв проаналізовано потенційну роль та перспективи розвитку Світової організації торгівлі як ключового інституту регулювання міжнародної торгівлі. Особливий акцент у статті зроблено на необхідності інтеграції цілей сталого розвитку та цифрової трансформації в стратегії зовнішньоторговельної політики країн. Автором обґрунтовано важливість модернізації глобальної системи регулювання цифрової торгівлі, підтримки зеленого переходу шляхом формування відповідальних та стійких ланцюгів створення вартості, а також сприяння розвитку торгівлі послугами. На основі проведеного аналізу автором запропоновано логіко-структурну схему трансформації торговельної політики країни в умовах нерівномірності глобального економічного розвитку. Ця схема включає три основні цілі: підтримка відновлення та фундаментальної трансформації економіки відповідно до екологічних і цифрових цілей; формування глобальних правил для більш стійкої та справедливої глобалізації; а також підвищення спроможності країн відстоювати свої національні інтереси. Для досягнення цих цілей визначено три ключові сфери трансформації: модернізація глобальної системи регулювання цифрової торгівлі (включаючи наднаціональне регулювання персональних даних та реформування СОТ), підтримка зеленого переходу (через просування стійких ланцюгів вартості та узгодження кліматичних зобов'язань), а також підтримка цифрового переходу та торгівлі послугами (через розширення міжкраїнового діалогу та розробку відповідних стандартів). Запропонована схема також містить конкретні заходи, необхідні для ефективного впровадження цих змін на національному та наднаціональному рівнях. У висновках статті підкреслено, що успішний розвиток країн в умовах глобальної нестабільності значною мірою залежить від здатності формувати нову, адаптивну та ефективну наднаціональну торговельну політику, яка враховує сучасні тенденції глобального економічного розвитку.
Аналіз готовності підприємств до впровадження штучного інтелекту в управлінні трудовими ресурсами
У статті розглядається готовність підприємств до впровадження штучного інтелекту в управлінні трудовими ресурсами. За останні роки впровадження штучного інтелекту стало важливим фактором трансформації бізнес-процесів у компаніях, проте рівень готовності підприємств до інтеграції цих технологій залишається низьким. Лише 13% компаній у світі повністю готові до інтеграції штучного інтелекту в свої бізнес-процеси. Тому представлено підходи, які дозволяють оцінити поточний рівень готовності організацій, виявити бар'єри, та розробити рекомендації для їх подолання. Основними бар’єрами впровадження штучного інтелекту є недостатня підтримка з боку керівництва, нестача кваліфікованих кадрів, проблеми з доступом до якісних даних та фінансові обмеження. Стаття пропонує структуровані кроки для підприємств, що прагнуть інтегрувати штучний інтелект, підвищуючи ефективність управління та конкурентоспроможність на ринку.
Digital transformation and its impact on enterprise economic security
This paper examines the complex interplay between digital transformation and enterprise economic security. As businesses adopt digital technologies to enhance operational efficiency and competitiveness, they also face growing exposure to cybersecurity threats, financial pressures, and regulatory challenges. The article reviews current academic literature, identifies key benefits and highlights underexplored risks. The article emphasizes the need for strategic alignment between digital initiatives and organizational objectives to ensure long-term resilience and sustainability. The paper contributes to the discourse on proactive approaches to digitalization that strengthen economic security in the face of rapid technological change.
Міждержавні торговельні суперечки як прояв сучасного протекціонізму
Стаття присвячена питанням торговельних суперечок та протекціонізму в процесі здійснення міжнародної торгівлі. Розглядаються основні причини, механізми та наслідки торговельних суперечок для світової торгівлі, а також їх вплив на глобальні економічні відносини. В результаті проведеного аналізу визначено ключові сучасні тенденції розвитку міжнародної торгівлі, зокрема, зростання торговельних бар’єрів та посилення протекціоністських тенденцій у національних торговельно-економічних стратегіях. Визначено основні торговельні бар’єри та найбільш розповсюджені інструменти протекціонізму. Проведено кількісну та якісну оцінку заходів, що застосовуються для дискримінації іноземних комерційних інтересів. Систематизовано торговельні конфлікти за характером та напругою у відносинах між учасниками торгівлі. Надано кількісну оцінку торговельних спорів країн у рамках СОТ, визначено способи врегулювання торговельних суперечок між країнами.
Проактивний кризовий та антикризовий менеджмент: інтегровані стратегії для забезпечення стійкого розвитку підприємств
У статті розглянуто сутність проактивного кризового та антикризового менеджменту, зокрема їхні принципові відмінності, що визначають можливості ефективного управління підприємствами в умовах сучасних викликів. Запропоновано інтегровані стратегії, які базуються на поєднанні елементів обох підходів, із метою створення стійкої системи управління, здатної адаптуватися до високого рівня невизначеності. Особлива увага приділена використанню практичних інструментів, таких як Big Data, кризові штаби та диверсифікація бізнесу, що забезпечують підприємствам гнучкість, спроможність прогнозувати загрози і оперативно реагувати на них. Зроблено акцент на ролі проактивності, яка дозволяє підприємствам не лише долати кризи, а й запобігати їхньому виникненню завдяки ранньому виявленню ознак небезпеки та впровадженню превентивних заходів. У статті представлено аналіз практичного досвіду українських компаній, які впроваджують інтегровані стратегії управління під час війни, і детально розглянуто досягнуті результати. Зокрема, описано використання аналітичних даних для прогнозування ризиків, балансування короткострокових і довгострокових рішень, а також налагодження партнерських відносин для ефективнішого протистояння кризам. Окремо розкрито перспективне значення таких підходів у післявоєнному відновленні економіки, коли стійкість та адаптивність підприємств стануть ключовими чинниками конкуренто-спроможності. Показано, що інтегрований підхід забезпечує не лише реакцію на зовнішні виклики, а й створює можливості для розвитку в складних умовах. Таким чином, дослідження підтверджує, що гармонійне поєднання елементів проактивного кризового та антикризового менеджменту здатне сприяти довготривалій стабільності та успіху українського бізнесу.
інтегровані стратегії проактивного кризового менеджмента
integrated strategies of proactive crisis management
Особливості стратегічного управління аграрними підприємствами з врахуванням моделі стратегічної гнучкості
В статті узагальнені теоретичні положення економічного механізму стратегічного управління аграрними підприємствами. Розглянуті особливості, сучасні тенденції, застосування нових методів, систем і підходів до стратегічного управління. Здійснено оцінку ефективності стратегічного управління на аграрних підприємствах. Детально обґрунтовані основні складові стратегічного управління підприємствами, з врахуванням потреб до динамічної зміни основних моделей та стратегій бізнесу у відповідності до змін середовища. Проведений аналіз стану і сучасних тенденцій розвитку стратегічної гнучкості у відповідності до змін. Запропоновані та рекомендуються напрями розвитку стратегічного управління аграрними підприємствами в сучасних умовах, з врахуванням потреби застосування моделі стратегічної гнучкості. Визначені елементи процесу формування та механізм забезпечення стратегічної гнучкості аграрних підприємств.
концепція стратегічного управління аграрними підприємствами
модель процесу управління стратегічною гнучкістю аграрного підприємства
concept of strategic management of agricultural enterprises
model of the process of managing the strategic flexibility of an agricultural enterprise
Economic Nationalism and Its Impact on Global Security in the Era of U.S. Hegemonic Decline
Economic nationalism serves as one of the key drivers transforming the modern geopolitical and economic landscape. This study analyzes the fundamental manifestations of economic nationalism and its impact on the architecture of global security amid the weakening of the dominant role of the United States. Significant attention is devoted to examining protectionist strategies, the formation of regional economic alliances, and their influence on mechanisms of international cooperation. The study also explores the role of national economic interests in reshaping the global economic system and identifies the main challenges in ensuring international security.
Peculiarities of household use of financial instruments
The article focuses on studying the use of financial instruments by households in the modern economy. Its purpose is to analyze the available tools for financial management, such as banking products, investment instruments, insurance programs, retirement savings and financial technologies, including mobile applications, cryptocurrencies, and digital platforms. The article emphasizes the importance of managing household resources as independent economic entities. It establishes that the efficiency of financial management depends on income levels, expenditure stability, and savings availability. Key banking products such as deposits and loans remain essential for safeguarding funds and financing immediate needs. Investment tools, including stocks, bonds, real estate, and government securities, enable households to grow their capital but require knowledge and willingness to take risks. Risk management through insurance programs is a crucial part of financial strategy, providing financial security in unforeseen circumstances such as illness, loss of work capacity, or property damage. Future planning involves accumulative retirement funds and insurance programs that help households build financial reserves to ensure a comfortable standard of living in retirement. The study highlights that the development of financial technologies creates new opportunities for household financial management. It underscores the importance of financial literacy, which significantly influences households' ability to effectively use tools and make informed financial decisions. The article notes that financial literacy is a key factor in households making informed decisions about using financial instruments, while a lack of knowledge can lead to mistakes such as excessive credit use or unreasonable investments, thereby increasing financial risks.
Стратегічні пріоритети безпекової політики України в умовах зовнішньої агресії
В статті розглянуто безпекову політику України, обгрунтовано концепт національної стійкості. На основі проведеного аналізу безпекового середовища в умовах зовнішньої агресії, розкрито небезпеки і загрози національним інтересам України Визначено проблеми та пропозиції щодо реформування в діяльності міжнародних організацій в контексті забезпечення міжнародного безпекового середовища. Систематизовано фактори впливу на розвиток національної безпекової стійкості України й окреслено нові можливості для захисту національних інтересів в умовах розбудови нової моделі гарантування національної безпеки.
стратегічні пріоритети забезпечння національної безпеки
strategic priorities for national security
Кластерний аналіз країн Європейської зони за показниками впливу цифровізації економіки на розвиток людського капіталу
У статті здійснено компаративний аналіз (класифікацію) країн Європейської зони за показниками розвитку людського капіталу та цифровізації економіки з використанням ієрархічного методу кластерного аналізу, зокрема методу Варда (Ward's method) з Евклідовою відстанню як мірою схожості. На основі отриманих результатів визначено основні аспекти цифровізації економіки лідируючих кластерів країн Європи, що сприяють їхньому прогресивному розвитку. Особлива увага приділяється ролі цифрової освіти та ініціативам у сфері ІКТ-навчання, які суттєво впливають на формування конкурентоспроможного людського капіталу. Представлені висновки та рекомендації можуть стати основою для подальших досліджень і розробки стратегій цифрової трансформації для країн, що прагнуть підвищити свій рівень у глобальних індексах розвитку. Аналізуючи результати, ми можемо стверджувати, що лідируючий кластер демонструє системний підхід до освіти в цифровій сфері, що полегшує якісне зростання людського капіталу в цих країнах. Високий рівень цифрової освіти в поєднанні з активною підтримкою приватних ініціатив підприємств щодо ІКТ-навчання створює сприятливі умови для інноваційного розвитку та підвищення конкурентоспроможності економік. Подальше дослідження системних підходів у впровадженні цифрових технологій у цих країнах дозволить краще зрозуміти механізми успіху та розробити рекомендації для країн, що відстають.
Сучасне глобальне середовище: виклики, загрози, перспективи безпекового розвитку
У роботі досліджено прояви посилення геополітичної напруженості та геоекономічних ризиків, які підтверджується загостренням протиріч та ескалацією конфліктів, що стали домінуючими ознаками складного безпекового ландшафту сучасного світового господарства. Визначено, що уповільнення темпів економічного зростання, регіональні асиметрії, соціальна поляризація на тлі послаблення інститутів влади тільки посилює нестабільність та підвищує невизначеність глобального середовища. Соціальна та економічна нерівність поглиблює подальшу стратифікацію та напругу у суспільстві, створює підґрунтя для розгортання конфліктів у майбутньому. Визначено, що після 2022 року посилився вплив нових процесів та трендів, що формують сучасне глобальне безпекове середовище, в якому спостерігається ескалація насильства та конфліктів, зростання військових витрат. Глобальне зростання військових витрат посилюється їх збільшенням на регіональному рівні (окрім Африки). Технологічний розвиток у поєднанні зі збільшенням воєнних витрат, які здійснюють країни, посилює ризик нової гонки озброєнь, що досягне планетарних масштабів. Лідерські позиції у світі як за рівнем технологічного розвитку, так і за рівнем військових витрат займають США та Китай, між якими спостерігається поглиблення протиріч не тільки геоекономічного, а й геополітичного характеру. Поглиблення міждержавного технологічного суперництва на тлі стрімкого розвитку штучного інтелекту та будь яка ескалація конфліктів збільшує нові ризики та має негативні наслідки для розвитку економічної активності, динаміки товарних ринків. Забезпечення сталого розвитку та довгострокової економічної стабільності особливо залежіть від інвестиції в технології, інфраструктуру та людський капітал. Соціальна поляризація, нерівність стали потужним фактором ризику для глобального розвитку. Нестабільність і слабкість держав посилює соціальні заворушення та антиурядові протести. Розширення доступу населення до публічних послуг, покращення взаємодії із державними інституціями впливатимуть на соціальну згуртованість. Відчуження та недовіра до влади у поєднанні із іншими факторами, що формують безпекове середовище, актуалізують потреби підвищення якості та ефективності витрат на безпеку, а також на боротьбу із фінансуванням тероризму.
Кластерний аналіз країн Європи у секторі генерації доданої вартості
Стаття розглядає два типи кластерного аналізу для вивчення економічної активності європейських країн у сфері генерації доданої вартості. Перший тип кластеризації базується на оцінці залучення країн до процесу формування доданої вартості. Другий тип – проведення аналізу складових доданої вартості за секторами економіки. Виявлено, що сформовані кластери відображають економічну та географічну близькість країн, а також корелюють з рівнем їхнього соціально-економічного розвитку. Частка доданої вартості в експорті та обсяг згенерованої доданої вартості на одиницю зайнятої робочої сили виявились ключовими показниками кластеризації. Обґрунтовано відмінності між країнами за секторами економіки, що відображає їх спеціалізацію в господарській діяльності. Аналіз показників ефективності кожного сектору дозволив розподілити країни на групи з переважаючою галуззю в генерації доданої вартості. Рекомендовано досліджувати вплив зовнішніх факторів на формування доданої вартості та економічний розвиток країн, порівнюючи динаміку структури кластерів у межах як Європи, так і розширеної географії.
Цифрова трансформація та роль REID-рішень у розвитку фармацевтичної індустрії
Глобальним трендом сучасного розвитку є цифрова трансформація, яка кардинально змінює всі сфери життєдіяльності та формує передумови для структурних перетворень в економічній сфері. У статті досліджено роль сучасних ІТ-рішень на прикладі RFІD технології у розвитку системи постачання, збуту та споживання у фармації у контексті цифрової трансформації економіки. Узагальнено, що прискорення цифровізації та цифрової трансформації фармацевтичної індустрії обумовлено наслідками пандемії COVID-19, цифровізацією системи охорони здоров’я за участю держави, зміною парадигми розвитку фармації та надання медичних послуг – перехід до клієнтоорієнтованності, а далі до персоніфікації та «одержимості клієнтом». Визначено, що цифровізація та ефективне використання цифрових технологій у фармації потребує розвитку та удосконалення відповідних ІТ-рішень. Обґрунтовано, що однією з таких технологій є RFІD, яка можуть успішно використовуватися на різних етапах виробництва, розподілу та споживання фармацевтичної продукції, покращуючи роботу ланцюга поставок, забезпечуючи кілька способів відстеження та керування великим обсягом продукції на кожному етапі її життєвого циклу, зміцнюючи безпеку ланцюга постачання, бізнес-процесів та захист конференційної й персональної інформації, підвищуючи якість обслуговування клієнтів-пацієнтів шляхом мінімізації додаткових витрат і затримок, помилок під час лікування та прийому ліків, розширюючи можливості та точність бізнес-аналітики та прогнозування тощо. З’ясовано, що перспективи розвитку RFІD-технології у фармації пов’язані із їх поєднанням з цифровими технологіями, зокрема з хмарними технологіями, управлінням великими даними, штучним інтелектом, Інтернетом речей тощо.
Міграційна політика Канади: пріоритети трансформаційних змін
Статтю присвячено виявленню трансформаційних змін у міграційній політиці Канади в сучасних геополітичних і соціально-економічних умовах. Виокремлено витоки формування державної міграційної політики Канади, проаналізовано статистичні показники щодо чисельності іммігрантів в Канаді у 2000-2020 рр. Проаналізовано структуру планів рівнів імміграції в Канаді на 2023-2026 рр. Узагальнено складові стратегічного підходу регулювання імміграції; охарактеризовано категорії прийому іммігрантів у Канаді, а також основні державні програмами імміграції. Зроблено висновок, що сучасна міграційна політика Канади зосереджена переважно на бізнес-міграції. Визначено комплексні інструменти регулювання імміграції в Канаді. Виокремлено сучасні тренди щодо регулювання державних міграційних потоків, які проявились протягом останніх кількох років (активне сприяння цифровим трансформаціям, посилення конкуренції за таланти, перегляд імміграційних цілей). Запропоновано перелік провідних складових сучасної міграційної політики Канади (зосередження на довгостроковому економічному зростанні; підтримка гуманітарних традицій; сприяння франкомовній імміграції; продовження впровадження нових цифрових систем в сфері регулювання міграції). Акцентовано увагу на доцільності подальшого дослідження актуальних трансформаційних змін міграційної політики Канади в контексті пошуку ефективних заходів та інструментів регулювання міграційних потоків на принципах довгостроковості та комплексності.
Development of agricultural sector in China: structure, trends and involvement in the global trade flows
The paper reveals the issues of agricultural development and trade in China for the period 2014-2022. The rapid growth in the output value of agriculture, forestry, animal husbandry, and fishery in China is marked, highlighting the distinctive advantages of regions specializing in these areas. It was found that despite using only 7% of its own arable land, China manages to feed 20% of the global population, achieving a 95% self-sufficiency rate in cereals. This study employs policy investigation and comparative analysis to assess the evolution of China's agricultural policies and their impact on the industry. The paper further explores the balance in the supply and demand of major crops like rice, wheat, and corn, and the substantial improvements in national food security. Additionally, the international trade of agricultural products has expanded, showcasing China's comparative advantages and efficient resource utilization. It identifies the achievements and challenges in China's agricultural development and emphasizes the importance of international cooperation and sustainable development strategies, such as the "Belt and Road" initiative, in enhancing global food security.
торгівля сільськогосподарською продукцією
експорт та імпорт сільськогосподарської продукції
Гуманітарні кризи та міжнародна гуманітарна діяльність
Визначено, що гуманітарна криза – це надзвичайна ситуація, основою якої є природній або антропогенний вплив, що формує критично загрозливу та небезпечну ситуацію для великої групи людей, яка перевищує їх можливості подолати відповідні труднощі, та потребує втручання та допомоги інших осіб. Обґрунтовано винятковий та амбівалентний характер сучасних гуманітарних криз: амбівалентність передбачає, з одного боку, деструктивний вплив на соціально-економічний розвиток, з іншого – формує засади нового розвитку. Винятковість визначено неможливістю самостійного подолання людьми кризових явищ, що легітимізує допомогу з боку сторонніх осіб. Основними характеристиками гуманітарних криз особливо виділено внутрішньо-політичну кризу, збройні конфлікти, погіршення безпекової ситуації в країні, загострення економічної ситуації в країні. Визначено, що міжнародна гуманітарна діяльність складається із допомоги та захисту і охоплює дві складові: забезпечення задоволення базових потреб потребуючих, та, безпосередньо, захист. Гуманітарні організації не беруть участь у конфлікті та, відповідно, не мають важелів впливу на них. Їх завданням стає створення гуманітарного безпекового простору, де забезпечується гуманітарна допомога для всіх постраждалих в наслідок кризових явищ. Охарактеризовано принципи гуманітарної діяльності (гуманність, неупередженість, нейтралітет, незалежність, добровільне служіння, єдність, універсальність. З’ясовано змістовне наповнення парадигми гуманітарної діяльності шляхом уточнення її теоретико-методологічного базису за конкретними класифікаційними ознаками, до яких віднесено часовий простір, характер розвитку криз, визначення потреб, суб’єкти гуманітарної діяльності, цілеполягання та концептуалізація гуманітарної допомоги, її організаційний механізм тощо. Доведено, що еволюція гуманітарного ландшафту світового господарства, посилення частоти та інтенсивності гуманітарних криз сприяли доповненню класичної парадигми гуманітарної діяльності парадигмою стійкості, відповідно до якої криза визначається як нова нормальність.
Трудоресурсне забезпечення світової економіки: трансформаційний вплив глобалізації
Статтю присвячено систематизації трансформаційних проявів в системі трудоресурсного забезпечення під впливом глобалізації. Констатовано роль глобалізації як домінуючої тенденції розвитку світового господарства на сучасному етапі. Підкреслено, що глобалізація кардинально змінює механізм трудоресурсного забезпечення, визначаючи нові орієнтири рівноправного включення країн до системи міжнародного поділу праці. Відзначено, що на сучасному етапі параметри трудоресурсних потреб визначаюся характером системоутворюючих чинників світової економічної системи. Встановлено зростання масштабів інтелектуальної міграції як важеля формування новітніх механізмів трудоресурсного забезпечення і формування міжнародної конкурентоспроможності. На основі дослідження процесів міжнародної міграції зроблено висновок щодо загострення проблеми трудоресурсного забезпечення на країновому рівні в рамках глобального трудоресурсного контуру. Підкреслено, що домінуючу роль в структурі міжнародних міграційних переміщень відіграє трудова міграція, при цьому в розвинутих країнах. міграційна політика розглядається як складова стратегій економічного зростання.
Транснаціональні важелі глобалізації: теоретико-методологічний аспект
Статтю присвячено систематизації наукових поглядів щодо процесів і форм глобалізації в контексті ролі важелів транснаціоналізації у забезпеченні глобального економічного розвитку. Визначено, що глобалізація, створивши передумови та стимули для розвитку внутрішньогалузевого міжнародного поділу праці, призвела до створення потужних транснаціональних корпорацій як самостійної економічної сили. На основі систематизації наукових поглядів щодо процесів і форм глобалізації, визначено багатоваріантність підходів до трактування даного поняття. Підкреслено, що сучасні теорії і концепції розвитку глобалізаційних процесів спираються на різні аспекти включення країн до глобальних процесів і структур. Обґрунтовано, що на сучасному етапі відбувається формування не лише глобального простору, а й відповідних глобальних механізмів, що регламентують його функціонування, серед яких чільне місце належить процесам транснаціоналізації.