Вісник Маріупольського державного університету. Серія: Економіка. Vìsnik Marìupolʹsʹkogo deržavnogo unìversitetu. Serìâ: Ekonomìka Bulletin of Mariupol State University. Series: Economics ISSN 2518-1394 (Online) Ідентифікатор онлайн-медіа: R40-05778
Methodological approaches to assessing enterprise economic security in the context of digital transformation
The article provides an analysis of methodological approaches to assessing the economic security of enterprises in the context of digital transformation. Traditional approaches were largely developed before digital technologies became a central element of the business environment. As a result, they insufficiently reflect digital risks such as cyberattacks, data breaches, technological failures, and vulnerabilities arising from the use of cloud services, automation, artificial intelligence, and IoT systems. The paper highlights recent research trends that integrate digital factors into economic security assessment. Based on the analysis, the study proposes directions for modernizing existing methodologies. The findings emphasize the need to update traditional methodologies to ensure a more accurate and comprehensive assessment of enterprise economic security under conditions of accelerating digital transformation.
Авторське право (c) 2025 Серія: Економіка
Підприємницькі екосистеми сфери послуг як платформа формування резильєнтного бізнесу в умовах турбулентності економіки України
У статті досліджено підприємницькі екосистеми сфери послуг як ключову платформу формування резильєнтного бізнесу в умовах економічної турбулентності, спричиненої глобальними кризами, цифровою трансформацією та воєнними викликами в Україні. Обґрунтовано, що резильєнтність підприємництва у сфері послуг формується не лише під впливом внутрішніх характеристик підприємства, а й значною мірою визначається рівнем розвитку та ефективністю функціонування відповідної екосистеми. Розкрито сутність підприємницької екосистеми сфери послуг як системи взаємодії підприємців, інституцій, ресурсів, цифрових платформ і соціальних зв’язків, що забезпечують створення, розвиток та адаптацію сервісного бізнесу. Визначено специфіку сфери послуг як середовища підприємницької діяльності з урахуванням її нематеріального характеру, орієнтації на клієнта та високої адаптивності до змін зовнішнього середовища. Проаналізовано галузеву структуру сфери послуг та обґрунтовано диференційований характер формування резильєнтності бізнесу залежно від сегмента діяльності. Особливу увагу приділено медичним і стоматологічним послугам як соціально значущому та регуляторно чутливому сегменту, а також ветеранському підприємництву як інструменту соціально-економічної реінтеграції та відновлення економіки. Запропоновано компоненти авторської моделі підприємницької екосистеми сфери послуг, що інтегрує інституційні, економічні, соціальні та цифрові елементи, а також систему індикаторів оцінювання резильєнтності бізнесу. Обґрунтовано доцільність застосування екосистемного, сервісного та резильєнтнісного підходів для формування адаптивних моделей розвитку підприємництва в умовах невизначеності.
Формування інтегрального індексу дестабілізації глобальних ланцюгів створення вартості в умовах геополітичних трансформацій
У статті обґрунтовано теоретико-методичний підхід до оцінювання дестабілізації глобальних ланцюгів створення вартості (ГЛСВ) в умовах геополітичних трансформацій. Визначено, що сучасні дестабілізаційні процеси у функціонуванні Global Value Chain мають багатофакторний характер і проявляються через торговельні, цінові, структурні, логістичні та санкційно-інституційні канали впливу. На цій основі запропоновано авторський інтегральний індекс дестабілізації ГЛСВ (GVCDI), що поєднує ключові фактори в межах єдиної аналітичної моделі та дозволяє кількісно оцінювати кумулятивний вплив зовнішніх шоків на функціонування глобальних виробничих мереж. Розроблено систему індикаторів для формування окремих компонентів індексу, зокрема показників динаміки зовнішньої торгівлі, цінової волатильності, диверсифікації постачання на основі індексу Герфіндаля-Гіршмана, логістичної ефективності та санкційного впливу. Обґрунтовано доцільність застосування композитного підходу та зваженої моделі агрегування показників для оцінювання рівня дестабілізації ГЛСВ. За результатами апробації встановлено, що ключову роль у забезпеченні стійкості ГЛСВ відіграє диверсифікація постачання, тоді як логістичні та санкційні фактори виступають каналами передачі та підсилення дестабілізаційних процесів. Доведено, що структурні характеристики економіки мають більш визначальний вплив на рівень дестабілізації, ніж окремі шокові фактори. Практичне значення дослідження полягає у можливості використання запропонованого індексу як інструменту моніторингу вразливості ГЛСВ, проведення міжкраїнових порівнянь та обґрунтування рішень у сфері економічної політики.
Методологічні основи оцінювання потенціалу стратегічного розвитку ритейлу
У статті досліджено теоретико-методологічні засади оцінювання потенціалу стратегічного розвитку підприємств ритейлу. Уточнено сутність понять «стратегічний потенціал» та «потенціал стратегічного розвитку». Виокремлено процеси управління, які впливають на формування потенціалу стратегічного розвитку: управління маркетинговими знаннями, управління лояльністю споживачів, управління конкурентними перевагами, управління інноваціями. Запропоновано інтегральний матричний підхід до оцінювання потенціалу стратегічного розвитку на основі методу SPACE. Обгрунтовано траєкторії стратегічного розвитку підприємств: інноваційного лідерства, клієнтоорієнтованого розвитку, партнерської взаємодії, конкурентної адаптивності. Проведено апробацію методичного підходу на прикладі FMCG-мереж України, що дозволило виявити дисбаланси у розвитку ключових управлінських процесів і визначити напрями стратегічного планування та підвищення конкурентоспроможності підприємств FMCG-ритейлу.
Зелене інвестування як інструмент повоєнного відновлення економіки України: європейський досвід і перспективи України
У статті досліджено роль зеленого інвестування як інструменту повоєнного відновлення економіки України з урахуванням європейського досвіду. Обґрунтовано, що в умовах посилення кліматичних викликів, енергетичної нестабільності та масштабних руйнувань, спричинених війною, перехід до моделі сталого розвитку набуває стратегічного значення для забезпечення довгострокової економічної стійкості. Проаналізовано інституційні засади розвитку зеленого фінансування, зокрема роль таксономій, регуляторних механізмів та фінансових інструментів у формуванні ринку зелених інвестицій. Розглянуто ключові підходи Європейського Союзу до реалізації політики зеленого переходу, включаючи «European Green Deal», а також досвід окремих країн ЄС щодо розвитку ринку зелених облігацій і залучення інституційних інвесторів. Визначено, що впровадження ESG-принципів є необхідною передумовою залучення міжнародного фінансування, зниження інвестиційних ризиків та підвищення конкурентоспроможності українського бізнесу. Доведено, що інтеграція екологічних, соціальних та управлінських стандартів у процеси повоєнної відбудови сприяє формуванню інноваційної, енергоефективної та низьковуглецевої економіки. Обґрунтовано необхідність адаптації європейського досвіду зеленого інвестування до національних умов, з урахуванням інституційних обмежень, фінансових ризиків та потреб швидкого економічного відновлення. Визначено перспективні напрями розвитку ринку зелених фінансів в Україні, зокрема удосконалення нормативно-правової бази, стимулювання інвестиційної активності, розвиток ринку зелених облігацій та інтеграцію ESG-підходів у державну політику і бізнес-практику.
Developing an ai recruitment trust index: five-dimensional framework for recruitment processes
This study reviews current approaches to artificial intelligence (AI) implementation in human resource management, with a focus on recruitment, and identifies four dominant research paradigms: technocentric, organisational-psychological, ethical-legal, and interdisciplinary. Based on a synthesis of theoretical sources and analysis of organisational practices, authors refined a conceptual approach to recruitment using artificial intelligence, integrating five key dimensions: technological efficiency and reliability, fairness and non-discrimination, privacy and data security, transparency and explainability, and human-centredness. Authors proposed AI Recruitment Trust Index as an integral indicator that aggregates assessments across all five dimensions through a system of weighted coefficients. The practical value of the study lies in providing tools for developing internal policies and the responsible implementation of artificial intelligence in recruitment processes.
Особливості управління брендом в контексті стратегічного розвитку підприємства
У статті досліджені та узагальнені теоретичні та прикладні аспекти формування системи управління брендом у контексті стратегічного розвитку підприємств в умовах сучасних економічних викликів України. Обґрунтовано роль бренду як ключового нематеріального активу, що забезпечує конкурентоспроможність, підвищує рівень довіри споживачів та сприяє стійкості підприємства в умовах нестабільного зовнішнього середовища, зокрема в період військової агресії. Проаналізовані основні проблеми впровадження бренд-орієнтованого управління на вітчизняних підприємствах, серед яких: недостатній рівень науково-методичного забезпечення, відсутність практичного досвіду, вплив історичних чинників та фрагментарність управлінських підходів. Розглянуто сучасні наукові підходи до позиціонування бренду та визначено необхідність їх адаптації до українських реалій. Визначено сутність і місце бренду в системі стратегічного управління підприємством, а також обґрунтовано доцільність інтеграції процесів бренд-менеджменту у загальну стратегію розвитку. Досліджено питання правового забезпечення охорони торгової марки як складової бренду та окреслено напрями вдосконалення системи управління брендом, підкреслюється організаційно-правове забезпечення охорони бренда в Україні, яке базується на трирівневій системі: реєстрація, моніторинг (митна та антимонопольна служба) та судовий захист, наголошується на певному відставанні українського законодавства від деталізації терміну «бренд» як частини терміну «торговельна марка» у порівнянні з зарубіжним. У статті запропоновані практичні рекомендації щодо формування ефективної системи управління брендом, спрямованої на підвищення конкурентоспроможності підприємств і забезпечення їх довгострокового та ефективного розвитку.
Фінансування наукових досліджень і розробок як стратегічний чинник інноваційного розвитку територій
У статті досліджено фінансування наукових досліджень і розробок як визначальний чинник інноваційного розвитку територій України в умовах економічної трансформації та повоєнного відновлення. Проаналізовано обсяги, структуру та регіональні особливості фінансового забезпечення наукових досліджень і розробок у 2023–2024 роках на основі офіційних статистичних даних. Виявлено загальне зростання витрат на наукову діяльність на 32,7 % у 2024 році, що свідчить про посилення уваги до науки та технологій, водночас встановлено суттєву нерівномірність їх просторового розподілу. Обґрунтовано високу концентрацію фінансових ресурсів у місті Києві та наявність регіональних диспропорцій, зумовлених воєнними умовами, релокацією наукових установ і відмінностями інноваційної активності областей. Проаналізовано структуру витрат за видами досліджень, у якій домінують науково-технічні розробки та прикладні дослідження, тоді як фінансування фундаментальної науки залишається обмеженим. Зроблено висновок щодо необхідності формування більш збалансованої державної та регіональної політики підтримки наукових досліджень і розробок, розширення доступу до фінансових інструментів і посилення інституційної спроможності регіонів з метою активізації інноваційних процесів та підвищення конкурентоспроможності територій.
фінансування наукових досліджень і розробок
Development of international migration in the global labor market system: labor resource aspect
The article conducts a comprehensive study of the development of international migration in the context of the global labor market, with a special emphasis on the labor resource aspect. International labor mobility is considered a key factor in the formation of a global labor resource space, which ensures the effective distribution of labor between countries with different levels of economic development, contributes to the stabilization of national labor markets and the integration of economies into the global economic system. The article reveals in detail the main types of international migration, including labor, seasonal, temporary and highly skilled, and also analyzes new forms of employment that appear under the influence of globalization, digitalization and the rapid development of information technologies. A systematic analysis of current trends in international migration has been conducted, key migration corridors and directions have been identified, the dynamics of labor flows in different regions of the world and their impact on the economic and social development of recipient and donor countries have been studied. Special attention is paid to the problem of «brain drain», its consequences for the economies of countries of origin and possible mechanisms for transforming this process into a positive effect of «brain circulation», which involves the return of highly qualified specialists or the maintenance of active professional ties with the country of origin. The analysis shows that international migration not only compensates for the shortage of labor resources in host countries, but also stimulates the development of the economies of countries exporting personnel through remittances and knowledge transfer. The transformation of employment in the context of international labor mobility is studied: the spread of remote work, freelancing, project work, and the virtualization of labor platforms. Particular attention is paid to the impact of digitalization and the development of online platforms on the global labor market, which allows workers to participate in the international market without physical migration, increases labor market flexibility, optimizes the redistribution of labor resources, and contributes to the creation of new employment models. The study is based on the analysis of statistical data from international organizations such as OECD, IOM, UN DESA and World Bank, as well as on the study of modern scientific publications and analytical reports on migration processes, global employment and labor market transformation. The main trends in the development of international migration in the labor resource dimension are outlined, and challenges and prospects for further research are identified, in particular in the field of digital employment, global labor mobility, and the integration of national labor markets into the global economy.
Brand deletion as a Flexible Emergency Decision in the BANI world
Ukrainian business units today operate in a BANI environment marked by brittleness, anxiety, nonlinearity, and incomprehensibility. Under such turbulence, traditional strategic planning loses practical relevance because it cannot ensure stability or continuity when information is fragmented and horizons shrink. This study introduces the concept of Flexible Emergency Decision-Making (FEDM) as a consulting system that structures bounded information into managerial decisions aimed at operational resilience and tactical rehabilitation. FEDM is developed within the configurational approach and integrates four components: bounded rationality, STABE environmental analysis, the resource-based view (RBV), and organizational routines. Together, they form a four-level architecture: epistemological, analytical, resource-based, and operational - which organizes rapid decision-making under uncertainty. The framework was constructed using content analysis, comparison and synthesis of academic sources, and generalization of existing concepts. Its applicability is demonstrated through the Brand Deletion (BD) case. FEDM complements the Dynamic Capabilities framework by operationalizing short-term crisis responses that DC does not specify. The BD analysis shows that FEDM effectively structures proactive and reactive actions in BANI conditions. Moving through FEDM’s levels: environmental diagnosis, mandate formation, resource alignment, and emergency routines - the BD process demonstrates how incomplete information is transformed into satisficing knowledge. Proactive decisions grounded in STABE analytics and RBV assessment support stronger tactical rehabilitation, while reactive actions executed through emergency routines provide operational resilience and control. These findings confirm the dual logic and practical validity of the FEDM system. The FEDM concept extends decision theory by institutionalizing bounded rationality into the marketing consulting framework. It compensates for the short-term decision gaps left by dynamic capabilities, providing immediate stabilization while DC enables long-term organizational resilience. The practical value of FEDM lies in its ability to convert fragmented crisis information into defensible managerial directives, offering an adaptive tool for decision-making in turbulent environments.
Цифрові трансформації у сталих стратегіях розвитку глобальних ланцюгів вартості
У статті досліджено роль цифрових трансформацій у формуванні та реалізації сталих стратегій розвитку глобальних ланцюгів вартості в умовах Індустрії 4.0 та посилення зеленого переходу світової економіки. Обґрунтовано, що цифровізація глобальних ланцюгів вартості виходить за межі інструментальної оптимізації бізнес-процесів і перетворюється на системний чинник забезпечення їхньої стійкості, конкурентоспроможності та відповідності принципам сталого розвитку й ESG-орієнтації. Проаналізовано трансформаційний вплив сучасних цифрових технологій, зокрема штучного інтелекту, Інтернету речей, хмарних сервісів і технологій обробки даних, на архітектуру управління глобальними ланцюгами створення вартості та їх екологічну ефективність. Виявлено ключові групи цифрових викликів, що стримують реалізацію цифрово-зелених стратегій, серед яких провідне місце посідають ризики кібербезпеки, фрагментованість стандартів і регуляторних вимог, обмеженість цифрових компетенцій персоналу, нерівномірний розвиток інфраструктури та загрози, пов’язані з використанням хмарних сервісів. Особливу увагу приділено взаємозв’язку цифрових трансформацій із зеленим переходом глобальних ланцюгів вартості, зокрема їх ролі у підвищенні прозорості ланцюгів постачання, відстежуваності екологічного сліду продукції, оптимізації використання ресурсів і зниженні викидів парникових газів. Узагальнено результати експертного оцінювання значущості цифрових викликів та обґрунтовано необхідність переходу до інтегрованих моделей управління GVC, що поєднують технологічні, організаційні, правові та кадрові компоненти. Запропоновано концептуальні орієнтири формування сталих цифрово-зелених стратегій розвитку глобальних ланцюгів вартості, спрямованих на зниження їхньої вразливості, посилення координації між учасниками та забезпечення довгострокової адаптивності в умовах глобальної невизначеності.
The impact of tariff policy on the industrial development of the USA: from protectionism to liberalization (19th - first third of the 20th century)
The aim of the article is to clarify how the tariff policy of the United States during the 19th and the first third of the 20th century functioned as a key mechanism of the country's industrial development, and how changes in customs legislation interacted with the transformation of the economic structure of the United States. The study focuses on the hypothesis that tariffs during this period were not merely a fiscal instrument but served as a form of indirect industrial support that enabled the emergence of young industries, the strengthening of the domestic market, the development of industrial clusters, and the formation of a national economic model oriented toward large-scale industrial growth. Particular attention is paid to how, in various historical periods, changes in the level of tariff protection reflected broader economic trends, political conflicts, and institutional reforms that shaped the industrial landscape of the United States. The article examines the main stages of tariff policy, starting with the early protectionism of the first half of the 19th century and ending with the shift toward reciprocal tariff reductions in the 1930s. It is shown that tariffs in the first half of the 19th century supported the development of young industrial sectors in the absence of a formalized industrial policy and contributed to the formation of the economic base of the North. In the second half of the century, protectionism evolved into a systemic model for sustaining the internal investment cycle, which created conditions for the rise of large corporations, the development of the steel, textile, chemical, and mechanical engineering industries, and the transition of the United States into the Second Industrial Revolution. At the turn of the 19th and 20th centuries, tariff conflicts reflected the contradictions between the interests of big business and the requirements of modernization, which became increasingly important during the Progressive Era (Панченко та Резнікова, 2016). The reduction of tariffs in the early 20th century, combined with the introduction of the federal income tax, marked the transition to a new financial and institutional model in which foreign trade policy ceased to depend on federal budget needs. In the interwar period, rising tariffs and the reaction of international markets demonstrated the vulnerability of the old protectionist model and became one of the factors shaping the policy of cooperation and reciprocity after 1934. The scientific novelty of the study lies in further developing the understanding of the connection between the evolution of U.S. tariff policy and the formation of the industrial model of the national economy, which makes it possible to characterize tariff policy as a key instrument of U.S. industrialization in the 19th and the first third of the 20th century. The paper shows that changes in the level of tariff protection were not only a response to economic crises or political conflicts but also a form of implementing a long-term development strategy that contributed to the rise of the country's industrial power and its transition to a global economic role in the mid-20th century.
Глобальні передумови формування транснаціональних трудоресурсних потоків
Статтю присвячено аналізу тенденцій розвитку світового ринку праці в контексті ідентифікації глобальних передумов формування транснаціональних трудоресурсних потоків. Підкреслено, що в умовах глобалізації кардинальні економічні, геополітичні та соціальні зміни призводять до виникнення транснаціональних трудоресурсних взаємодій, в рамках яких відбувається перерозподіл робочої сили у глобальному масштабі. В результаті аналізу впливу демографічного чинника на розвиток ринку праці констатовано, що нерівність трудоресурсного ландшафту в світі активізує процеси трудоресурсного заміщення у глобальному масштабі, що зумовлює трудоресурсний характер міжнародої міграції. Обґрунтовано, що подальші можливості економічного зростання в розвинутих країнах будуть забезпечуватись за рахунок припливу мігрантів. Встановлено, що ситуація на світовому ринку праці демонструє неоднорідні тенденції в частині зайнятості населення, економічної активності, безробіття, трудових доходів, явища NEET, бідності тощо. Висловлено припущення, що зростання рівня безробіття на фоні зниженні рівня зайнятості у світі не відбувається по-перше, через зменшення рівня економічної активності на глобальному ринку праці, по-друге, внаслідок перерозподілу робочої сили у світовому масштабі і структурної декомпозиції світового трудоресурсного простору як наслідку транснаціоналізації економічної діяльності.
Сучасні аспекти трансформації державної політики зайнятості населення в Україні
Статтю присвячено комплексній оцінці сучасних аспектів трансформації державної політики у сфері зайнятості населення в Україні. Визначено основні складові національної політики зайнятості за стандартом МОП (нормативні основи формування, характеристики, джерела інформації, структура), акцентовано увагу на пріоритетності людиноцентричного підходу щодо її реалізації. Обґрунтовано, що в Україні національна політика зайнятості як цілісна й інтегрована рамка відсутня, хоча окремі її елементи та інструменти реалізуються в межах різних напрямів державної політики. Проаналізовано складові формування та шляхи реалізації державної політики у сфері зайнятості населення в Україні. На основі здійсненого порівняння складових національної політики зайнятості за визначенням МОП та Закону України «Про зайнятість населення», виявлено відмінності системи державного регулювання від загальносвітових підходів (звужений предметний фокус, фрагментарність і відсутність інтегрованого підходу, відсутність акцентування уваги на принципах гідної праці, недостатня інтеграція економічних, соціальних, фінансових, освітніх та інших інструментів). Зроблено висновок, що актуальним завданням для України є наближення державної політики у сфері зайнятості до стандартів МОП, що має передбачати переформатування існуючих підходів до всеосяжної національної політики зайнятості, що комплексно інтегрує економічні, соціальні, освітні, гендерні й інституційні аспекти.
Транснаціональні потоки робочої сили та глобальні ланцюги вартості: нові вимоги до розвитку людського капіталу
У статті розглянуто взаємодію глобальних ланцюгів вартості та транснаціональних потоків робочої сили в умовах структурних зрушень світової економіки. На основі статистичних даних OECD, ILO, Світового банку та аналітичних звітів міжнародних організацій показано, що ГЛВ залишаються ключовою формою організації міжнародного виробництва, а трудова міграція - важливим джерелом формування глобального ринку праці. Проаналізовано вплив цифровізації, автоматизації, міжнародної науково-дослідної діяльності та концентрації виробництва на розвиток людського капіталу. Висвітлено тенденції в участі країн у ГЛВ, зокрема зміни структури зайнятості, зростання вимог до кваліфікації, значення STEM-компетентностей та соціально-поведінкових навичок. Розкрито проблеми доступності знань, дифузії технологій, часових лагів упровадження інновацій, нерівномірної концентрації виробництва та передчасної деіндустріалізації. Окреслено вплив репатріації окремих виробництв, поширення автоматизації, а також соціально-демографічні аспекти участі у ГЛВ, зокрема становище жінок і трудових мігрантів у нижніх ланках виробничих мереж. Показано, що ефективна участь у глобальних ланцюгах вартості залежить від рівня людського капіталу, технологічної готовності та інституційної спроможності країн забезпечувати безперервний розвиток навичок у контексті транснаціональної мобільності праці.
транснаціональні переміщення робочої сили
Авторське право (c) 2023 Серія: Економіка
Транснаціональні трудові потоки як чинник економічного відновлення країн в умовах геоекономічних трансформацій
У статті досліджено транснаціональні трудові потоки як ключовий чинник економічного відновлення країн в умовах геоекономічних трансформацій. Підкреслено, що сучасна міжнародна мобільність робочої сили формується на перетині глобальних тенденцій ринку праці, демографічних зрушень, цифровізації та наслідків зовнішніх шоків, зокрема воєн і криз безпеки, що зумовлює зростання її впливу на макроекономічну динаміку. Наголошено, що транснаціональні трудові потоки проявляються у двох взаємодоповнюючих вимірах – як міграційні переміщення між країнами, що забезпечують перерозподіл робочої сили у глобальному масштабі, та як канали циркуляції навичок, інновацій і фінансових ресурсів, пов’язані з інтеграцією національних економік у міжнародні виробничі та сервісні мережі. Показано, що багатовекторність економічних ефектів трудової мобільності – від грошових переказів і стабілізації ринків праці до розвитку людського капіталу та інституційних мереж – визначає її роль як одного з провідних механізмів підвищення економічної стійкості держав. Зроблено висновок, що в умовах повоєнного відновлення особливого значення набуває оптимізація впливу транснаціональних трудових потоків на національний розвиток, що вимагає переорієнтації політики у напрямі активного управління мобільністю, стимулювання повернення фахівців та залучення потенціалу діаспори до процесів відновлення економіки.
Трудоресурсне забезпечення міжнародного ринку праці: сучасні виклики для України
Статтю присвячено дослідженню сучасних викликів трансформації трудоресурсного забезпечення міжнародного ринку праці та їх проявів в Україні Базуючись на висновку, що міжнародний ринок праці характеризується структурною динамічністю й асиметричністю розвитку, запропоновано перелік актуальних проблем і системних викликів у сфері трудоресурсного забезпечення міжнародного ринку праці. Наголошено, що зазначені глобальні виклики мають значний вплив на Україну, поєднуючись із внутрішніми чинниками. На основі результатів аналізу динаміки показників стану ринку праці України щодо демографічної ситуації, міграційних потоків та структури робочої сили виявлено значне скорочення чисельності населення країни та ємності ринку праці з одночасною зміною структури робочої сили (старіння людських ресурсів, повільні темпи відновлення тощо). Виявлені ознаки зниження наукового потенціалу країни, зумовленого скороченням чисельності дослідників і кількості наукових установ та низьким рівнем фінансування інноваційної сфери, дозволити зробити висновок щодо наявності розриву між наявним освітнім потенціалом України та можливостями його реалізації у національній економіці, що формується комплекс системних ризиків для трудоресурсного забезпечення як внутрішнього, так і міжнародного ринку праці за участю України. Акцентовано увагу на доцільності оновлення підходів до формування та реалізації політики трудоресурсного забезпечення з метою збереження, розвитку і повернення людського капіталу, а також інтеграції України до глобальних механізмів регулювання трудових і міграційних потоків.
Вплив процесу цифровізації економіки на трансформацію зайнятості населення
Статтю присвячено оцінці сучасних трансформаційних змін у сфері зайнятості населення під впливом поширення процесів цифровізації економіки. Проаналізовано підходи до визначення змісту категорії «цифровізація» у сучасній науковій літературі, запропоновано авторське визначення поняття. Досліджено основні наслідки цифровізації на світовому ринку праці. Встановлено, що на глобальному ринку праці в умовах поширення цифрової економіки сформувались два основні напрями змін. По-перше, це розширення сфери використання інформаційно-комунікаційних технологій (ІКТ), а також залучення до неї все більшої чисельності людських ресурсів (виникнення нових професій у IT-секторі, збільшення кількості вакансій тощо). По-друге, це трансформаційні зміни у всіх інших секторах економіки, обумовлені поширення ІКТ: трансформація попиту на людські ресурси, зміни у структурі зайнятості населення, трансформація характеру праці, оновлення кваліфікаційних вимог до працівників тощо. Визначено опосередковані довгострокові наслідки впровадження інформаційно-комунікаційних технологій для ринку праці. Виокремлено, що важливим трендом сучасного ринку праці є опанування нових спеціальностей (професій) працівниками, які починали кар’єру в інших професійних сферах. Зроблено висновок щодо подальшої актуалізації впровадження програм підтримки заходів із профорієнтації та навчання дорослих, що пов’язано з розширенням економічних секторів внаслідок адаптації до нового розподілу праці між людьми, машинами та алгоритмами. Акцентовано увагу на пріоритетах формування актуальних напрямів державної політики регулювання національних ринків праці, що має базуватись їх позиціонуванні у глобальній економічній системі.
information and communication technologies
Авторське право (c) 2022 Серія: Економіка
Управління комунікаціями в системі корпоративної культури закладів вищої освіти
Статтю присвячено поглибленню теоретичних аспектів та методичних підходів дослідження процесу управління комунікаціями в системі корпоративної культури закладів вищої освіти. Зроблено висновок про неоднозначність впливу управління комунікаціями в системі корпоративної культури на злагоджений та безперебійний освітній процес в закладах вищої освіти. Встановлено, що в сучасних умовах управління комунікаціями є частиною загального процесу функціонування самого закладу як окремої організації. Обґрунтовано, що на ринку освітніх послуг простежується тенденція до оновлення соціально-трудових відносин всіх сторін освітнього процесу, зокрема, інноваційних форм комунікацій та розвитку корпоративної культури. Запропоновано поширення інноваційних форм та об’єднання в єдиний ланцюг управління комунікаціями сприяє розширенню можливостей удосконалення освітнього процесу закладу вищої освіти. Акцентовано увагу, що в умовах віддаленого режиму роботи доцільність та вирішення вагомих для закладів вищої освіти завдань по досягненню якісних результатів управління комунікаційним процесом за рахунок ефективного використання інформаційних ресурсів нададуть більших можливостей ефективному управлінню комунікаціями, завдяки прийняттю рішень щодо оптимальних умов, які стануть запорукою злагодженої роботи та комунікаційної взаємодії сторін освітнього процесу в системі корпоративної культури.
Диспозиція економіки знань в системі глобальних науково-технологічних трансформацій
Статтю присвячено визначенню та обґрунтуванню диспозиції економіки знань в системі глобальних науково-технологічних трансформацій. В роботі розглянуто еволюцію поглядів вчених на поняття «знання» та «економіка знань». Визначено роль інформації та знання в якості ресурсу в постіндустріальній економіці. Наведено характерні ознаки нового суспільства, заснованого на знаннях, основними з яких є інтенсивне використання знань для виробничої діяльності. Проведено аналіз та систематизовано теоретичне підґрунтя трансформацій розвинутих економічних систем на сучасному етапі. Визначено технологічні важелі глобальних трансформацій суспільства, до яких автором віднесено знання, інновації, технології, зміни технологічних укладів, науково-технічні революції. Наведено структуру технологічних трансформацій. Зроблено висновок, що науково-технологічні трансформації служать вихідним пунктом формування та розгортання технологічних циклів різної тривалості та нерозривно взаємопов'язані з економічними циклами, утворюють єдину систему прогресу суспільства, його руху від ступеня до ступеня. На основі виконаного аналізу автором визначено диспозицію економіки знань в системі глобальних науково-технологічних трансформацій та запропоновано візуалізацію наданої диспозиції.
scientific and technological transformations
Цифрова економіка: модернізація ринку праці України
Статтю присвячено визначенню сучасних характеристик ринку праці України, які набули поширення в умовах розвитку цифровізації економіки. Проаналізовано підходи до визначення змісту категорії «цифрова економіка» у науковій літературі, запропоновано авторське трактування цього поняття. Зроблено висновок про обумовленість трансформаційних змін на ринку праці впливом цифрової економіки. Розглянуто основні глобальні тенденції на ринку праці, спричинені стрімким розвитком цифрової економіки. Досліджено умови формування цифрової економіки в Україні, зокрема основні цілі цифрового розвитку для держави, основні завдання розвитку цифрових компетентностей. Досліджено та надано оцінку існуючим прогнозам щодо співвідношення попиту та пропозиції робочої сили в Україні. Зроблено висновок щодо неможливості здійснення достовірних прогнозів щодо показників українського ринку праці на найближчу перспективу. Обґрунтовано, що для України вкрай важливо враховувати двовекторний вплив цифровізації на ринок праці, а також провідні глобальні макротренди в економіці щодо розширення можливостей працівників. Наголошено на досягненнях Міністерства цифрової трансформації України щодо підвищення цифрової грамотності та розвитку цифрових навичок громадян (зокрема тих сервісів, що стосуються регулювання відносин на ринку праці). Зроблено висновок, що Україна має вже сьогодні формувати науково-обґрунтований план розвитку національного ринку праці з урахуванням впровадження інформаційно-комунікаційних технологій, що матиме велике значення під час відновлення економіки держави у майбутньому.
Strategic management of international activities of logistics enterprises
The article is devoted to the research of the international logistics activity of enterprises, in particular transport, operating in modern conditions of management. The correlation between marketing and logistics were analyzed. The algorithm of formation of the marketing policy of the enterprise with the purpose of revealing the efficiency of sales is considered, which allows to take into account all stages from the main managerial processes connected with the sale of finished products at the enterprise, starting with the carrying out of situational analysis, and ending with control measures. Were given recommendations on increase of efficiency of activity of the transport enterprise, in particular foreign economic activity. Were described key considerations for strategic management of international activities of logistics enterprises. The methods of fuel consumption control in GPS monitoring systems are analyzed. For example, the transport company have the economic effect of using a highly efficient multifunctional fuel saving device using a high-tech microprocessor control and control, D-power fuel saver.
Прогностична парадигма розвитку світового ринку праці
У статті розглянуто прогностичні аспекти функціонування ринку праці, під впливом яких формуються тенденції трудоресурсного забезпечення національних економік, наведено порівняльну характеристику підходів до аналізу і прогнозування потреби в робочій силі, обґрунтовано важливість постійного моніторингу ринку праці, методів прогнозування і розвитку соціально-економічних процесів в системі регулювання ринку праці. Обґрунтовано важливість розробки полісценарних прогнозів, які базуються на систематичному моніторингу поточних і перспективних обсягів попиту і пропозиції праці.
Цифрова трансформація як основа підвищення конкурентоспроможності у сфері ритейлу
У статті досліджено цифрову трансформацію як ключовий чинник підвищення конкурентоспроможності підприємств FMCG-ритейлу. Проведено аналіз наукових підходів до визначення поняття «цифрова трансформація» та визначено її роль у зміні бізнес-моделей і стратегій розвитку торговельних мереж. Оцінено рівень цифрової зрілості підприємств продуктової роздрібної торгівлі, що дозволило виявити сильні та слабкі сторони їх цифрового розвитку. Запропоновано основні напрями диджиталізації бізнес-процесів ритейлу в контексті забезпечення стійкої конкурентоспроможності на сучасному ринку.
Актуальні питання інноваційного управління людськими ресурсами в умовах адаптації бізнес-середовища до трансформаційних змін
Стаття присвячена дослідженню сучасних тенденцій та інноваційних аспектів управління людськими ресурсами в умовах адаптивності бізнес-середовища до трансформаційних змін інтелектуально-інформаційного характеру. Доведено важливість та об’єктивну необхідність перегляду традиційних форм HR-менеджменту у зв’язку із суттєвим посиленням впливу штучного інтелекту (AI) на економічні суб’єкти. Представлене критеріальне порівняння традиційного та інноваційного (Agile HR) управління людськими ресурсами Визначено, що адаптивність бізнес-середовища пов’язана, передусім, із гнучкістю й людиноцентричністю в управлінні людськими ресурсами через Agile HR, управління талантами й оптимізацію управлінських рішень. Agile HR обумовлений впровадженням гнучких форм зайнятості; прискоренню адаптації працівників та системи менеджменту до змін; суттєвим впливом на діяльність працівників викликів технологічної сингулярності, роботи на відстані; важливістю залучення та розвитку талантів, навчанням і розвитком тощо. В умовах сучасних трансформацій ефективні управлінські рішення (стратегічні, тактичні, оперативні) розглянуто нами як вирішальний чинник стратегічного розвитку та досягнення конкурентних переваг господарюючих суб’єктів. Підкреслено значимість досягнення системності у питаннях розробки та впровадження інноваційних технологій управління людськими ресурсами організації для формування ефективних командних відносин та корпоративної культури. Відповідно до основних HR трендів на 2026 рік запропоновано класифікацію інноваційних технологій в управлінні людськими ресурсами за критеріями функціонального призначення, технологічності та впливу на управлінські процеси. Доведено важливість більш активного впровадження інновацій у процеси управління людськими ресурсами як в умовах сучасних трансформацій, так і для пошуку оптимальних шляхів відновлення української економіки під час війни та у її повоєнному відновленні.
стратегічне управління людськими ресурсами
Світовий досвід повоєнного відновлення економіки: шляхи імплементації в Україні
У статті проведено аналіз світового досвіду післявоєнної відбудови економіки з метою розробки комплексної та ефективної стратегії для України. Дослідження констатує, що повномасштабне вторгнення завдало колосальних збитків. Найбільш постраждалими секторами є житловий фонд, інфраструктура та енергетика, яка демонструє найвищі темпи зростання руйнувань. Ці руйнування не лише дестабілізували національну економіку, а й порушили глобальні ланцюги постачання, спричинивши значний вплив на світові товарні ринки. На основі ретроспективного аналізу досвіду післявоєнних перетворень у країнах Європи (Франція, Німеччина) та Азії (Японія, Південна Корея, Сінгапур) виявлено ключові фактори їхнього успіху. Зокрема, досвід Франції доводить ефективність циклічного механізму «націоналізація-модернізація-приватизація», що дозволило державі відновити та модернізувати ключові галузі. Німеччина досягла швидкого зростання, переорієнтувавши економіку на мирні галузі, запровадивши ліберальні податкові реформи (зниження податку на прибуток, введення ПДВ) та експортно-орієнтовану політику. Досвід Південної Кореї підкреслює вирішальну роль безпрецедентної зовнішньої допомоги у формі грантів, яка сягала до 9% ВВП в окремі роки. Японія ж зосередилася на розвитку промисловості та експорту, інвестиціях в освіту та технології, а також на системній боротьбі з корупцією, що забезпечило прозорість та довіру. З урахуванням цих уроків, для України запропоновано багаторівневу стратегію відбудови. Вона передбачає макрофінансову стабілізацію за рахунок довгострокової зовнішньої допомоги, а не підвищення податкового навантаження. Пропонується якісна модернізація інфраструктури з акцентом на «зеленому» переході та застосуванні механізмів державно-приватного партнерства. Для залучення інвестицій розглядається запровадження нової податкової моделі, розвиток індустріальних парків та концепція ніаршорингу. Стаття обґрунтовує, що відбудова має стати не просто відновленням втраченого, а унікальною можливістю для докорінної трансформації держави та її інтеграції у світову економіку на нових, сучасних засадах.
Інтелектуалізація міжнародної міграції як прояв транснаціоналізації трудоресурсного забезпечення
Стаття присвячена дослідженню інтелектуалізації міжнародної міграції як невід’ємного прояву транснаціоналізації трудоресурсного забезпечення. Актуальність теми обґрунтована необхідністю переосмислення феномену міграційних процесів в умовах сучасних глобальних викликів, таких як перенаселення, дефіцит ресурсів, екологічна деградація та загострення соціально-економічних проблем. У дослідженні розглядається роль транснаціональних корпорацій як ключових каталізаторів міждержавного переміщення висококваліфікованих кадрів, що сприяють формуванню глобальних трудових ринків та мереж. На основі комплексного аналізу статистичних даних, зокрема ООН, МОП та ОЕСР, в статті доведено, що трудова міграція домінує в загальних міграційних потоках, становлячи переважну більшість. Однак виявлено, що частка мігрантів у складі робочої сили країн призначення має тенденцію до зниження, що може бути спричинено комплексом факторів, зокрема демографічними змінами, технологічними трансформаціями та перешкодами на ринку праці, такими як дискримінація та не визнання кваліфікацій. Дослідження також виявило чіткий взаємозв'язок між напрямками міграційних потоків та потоками прямих іноземних інвестицій, які зміщуються від традиційних економічних центрів (країн з високим рівнем доходу) до країн з рівнем доходу вище середнього. Це підтверджує, що економічне зростання в країнах, що розвиваються, робить їх привабливішими як для капіталу, так і для високоосвічених мігрантів. В статті зроблено акцент на зростанні освітнього рівня міжнародних мігрантів. Встановлено, що частка осіб з вищою освітою серед іммігрантів постійно збільшується, випереджаючи аналогічні показники серед корінного населення в більшості розвинених країн. Це є прямим індикатором глобальної конкуренції за таланти та свідчить про те, що людський капітал стає ключовим фактором конкурентоспроможності та інноваційного розвитку. У статті висвітлено, що зниження участі мігрантів у складі робочої сили може мати серйозні негативні наслідки як для країн походження (скорочення грошових переказів, які є важливим джерелом доходу та інвестицій), так і для країн призначення (уповільнення економічного зростання та зменшення внесків до систем соціального забезпечення). У висновках підкреслюється, що інтелектуалізація міграції є не лише соціальним, а й економічним процесом, який сприяє формуванню нових глобальних економічних центрів. Таким чином, аналіз статті показує, що міграція інтелектуалів є фундаментальним елементом сучасної глобальної економіки та вимагає вдосконалення механізмів державного та наддержавного регулювання для максимізації позитивних ефектів та мінімізації негативних наслідків.
транснаціоналізація трудоресурсного забезпечення
regulation of the international labor market
transnationalization of human resource provision
Формування стійкої miltech-екосистеми України: аналіз перешкод і напрями державної підтримки
Розвиток miltech-галузі в Україні набуває екзистенційного значення в умовах повномасштабної війни, будучи критичним чинником національної безпеки, економічної стійкості та технологічного суверенітету. Попри стрімке зростання сектора з 2022 року, його розвиток стримується низкою системних викликів, недостатньо висвітлених у науковій літературі. Метою статті є системний аналіз ключових викликів та обґрунтування пріоритетних напрямків державного регулювання та підтримки розвитку вітчизняного miltech-сектору в умовах повномасштабної війни. Для досягнення мети використано методи системного аналізу, синтезу та порівняння вітчизняних та зарубіжних наукових джерел. Емпіричну базу дослідження склали дані опитування менеджерів 10 українських miltech-компаній, проведене у листопаді-грудні 2024 року, а також аналіз відкритих джерел інформації (зокрема DOU, Мілітарний). Визначено, що основними перешкодами розвитку miltech-галузі є відсутність комплексної нормативно-правової бази, дефіцит кваліфікованих кадрів (особливо через проблеми бронювання), залежність від іноземних комплектуючих та бюрократизація державних закупівель. Підтверджено високий інноваційний потенціал українських розробників та їхнє прагнення до імпортозаміщення. Водночас, значна кількість компаній відчуває брак фінансування, попри інтерес іноземних інвесторів. Результати статті можуть слугувати основою для розробки та вдосконалення державної політики у сфері підтримки та розвитку miltech-галузі. Запропоновані рекомендації щодо регуляторних механізмів, кадрового забезпечення та диверсифікації ланцюгів постачання можуть сприяти зміцненню обороноздатності країни, залученню інвестицій та формуванню високотехнологічного сектора економіки України в умовах післявоєнного відновлення.
Просторова рефлексія міжнародних туристичних потоків
У статті досліджено аспекти просторової організації економічного освоєння міжнародних туристичних потоків, проаналізовано актуальний стан світового туристичного ринку та вплив на нього пандемії COVID-19, відстежено сучасні світові тренди попиту на туристичні продукти також зафіксовані уподобання вітчизняних туристів в умовах війни та відповідь на їх зміну зацікавленими сторонами реалізації проектів туристичних дестинацій, встановлено чинники надмірного туризму та відстежено механізми, які йому запобігають. Встановлена дуальна роль інформаційних технологій (ІТ), які з одного боку протидіють надмірному туризму, а з іншого полегшують туристам доступ до дестинацій. Зроблено висновок щодо поширення явища просторової поляризації надання туристичних послуг в ринкових країнах та виділено три її складові, а саме подорожчання нерухомості та її оренди, надмірний гамір (антропогенний тиск), «перехоплення» онлайн-туристичними агентствами (OTA) клієнтів закладів тимчасового поселення.
Транснаціональна міграція як феномен глобального ринку праці
В статті досліджено феномен становлення і розвитку явища транснаціональної міграції як новітньої форми трудоресурсного забезпечення в системі глобального ринку праці. Підкреслено, що міжкраїнова міграція як складова глобального ринку праці накладається на транснаціональний характер міжнародних економічних відносин, формуючи явище транснаціоналізації трудоресурсних потоків, визначаючи глибину і комплексність перетворень в системі світового поділу праці на етапі глобалізації. Наголошено, що транснаціоналізацію трудоресурсного забезпечення слід розглядати у двох вимірах – як транснаціоналізацію трудоресурсних потоків на міжкраїновому (міжнародна трудова міграція) і корпоративному (переміщення працівників в рамках внутрішньокорпоративного ринку праці ТНК) рівнях. Зроблено висновок, що глибинна складність процесів трудоресурсного забезпечення на етапі глобалізації породжує принципово нові процеси трудоресурсної взаємодії, вибудовуючи множинність проявів міжнародної міграції в системі глобального ринку праці.
транснаціоналізація трудоресурсних потоків