Серія: Історія. Політологія
type: channel
description: Вісник Маріупольського державного університету. Серія: Історія. Політологія Vìsnik Marìupolʹsʹkogo deržavnogo unìversitetu. Serìâ: Ìstorìâ, polìtologìâ Bulletin of Mariupol State University. Series: History. Political Studies ISSN 2518-1521 (Online) Ідентифікатор онлайн-медіа: R40-05779 Код ЄДРПОУ: 26593428 Префікс DOI: 10.34079
publisher: Маріупольський державний університет
language: uk
publication name: Серія: Історія. Політологія
issn: 2518-1521
items: Інформації як сучасна зброя: національна та міжнародна практика протидії
items: Інституційний аспект співробітництва України та Польщі в гуманітарній сфері крізь погляд українських експертів
items: Політика гендерної рівності в освіті України: між законодавчим нормуванням та суспільним сприйняттям
items: Розробка інформаційної вакцини як багатонаціональна відповідь на загрози когнітивній безпеці
items: Конструювання зовнішньополітичного іншого в контексті політики ідентичності України
items: Роль освітньої дипломатії в механізмі модернізації підготовки державних службовців
items: Цифрові медіа в просторі політичної комунікації гібридної війни: від ідентичності та пам’яті до гумористичного дискурсу
items: Захист прав людини і демократії як ключовий напрям безпекової дипломатії США та України
items: Паніка як зброя: технології деморалізації в умовах російсько-української війни
items: Публічна дипломатія як інструмент «м’якої сили» у формуванні міжнародного іміджу держави
items: Цифрові музейні та позамузейні онлайн-експозиції про війну за незалежність України
items: Пам'ять про національну державність у культурних практиках польської шляхти на початку ХХ століття
items: Розвиток мережі гімназій Полтавської губернії (1860–1914 рр.)
items: Гендерна оптика соціокультурного простору Галичини XIX ст.: компаративний аналіз тревелогів
items: Створення та діяльність служби протоколу та зв'язку департаменту у справах генеральної асамблеї ООН і конференційному управлінню (1945-2025 рр.)
items: Гумористичні меми як технокультурний інструмент громадянської стійкості в умовах російського вторгнення в Україну
items: Політичний стереотип як інструмент російської гібридної війни проти України
items: «Денаціфікація» як ключовий наратив російської пропаганди у гібридній війні проти України
items: Образи США в українській пресі початку ХХ ст. (за матеріалами газет «Громадська думка» та «Рада»)
items: Інтеграція держав Еллади та Понту Евксинського до складу Римської Республіки (III–II ст. до Р. Х.)
items: Початок відбудови шкільної освіти на Поділлі (1944–1947 рр.)
items: Комишувате – половецьке курганне святилище у Північному Приазов’ї
items: The institute for the rationalization of management as an element of Ukrainian political system
items: Політика деколонізації в України і рефлексії територіальної громади (приклад Одеси)
items: Комунікаційний вимір публічної дипломатії України в Африці
items: Деструктивні тренди глобального розвитку та їх вплив на міжнародні відносини
items: Особливості розвитку медіадипломатії на початку XXI століття
items: Зовнішньополітичні національні інтереси Польщі у контексті євроінтеграційного шляху України
items: Питання формування національної історичної пам’яті українців у публіцистичній творчості голови УЦР М. Грушевського
items: Освіта в системі общиного життя єврейської громади Маріуполя ХІХ – початку ХХ ст.

Інформації як сучасна зброя: національна та міжнародна практика протидії
type: item
description: Дана стаття присвячена визначенню ролі інформації як ключового інструменту сучасних воєн і гібридних конфліктів, а також правовому регулюванню інформаційної безпеки в умовах військових дій. У дослідженні проаналізовано функціонування інформації як об’єкта правової охорони та як засобу впливу в умовах збройного конфлікту. Особлива увага приділена вивченню психологічних операцій, дезінформації, пропаганди, кібератак як елементів інформаційної агресії. З перших днів конфлікту в Україні Росія розгорнула потужну пропагандистську кампанію, метою якої було створити в інформаційному просторі викривлену картину подій. Так, на міжнародному рівні Російська Федерація намагалася виправдати свої дії, подаючи їх як «захист російськомовного населення», «спецоперацію проти нацизму», «реакцію на загрози з боку НАТО». Ще одним напрямом стала боротьба за міжнародну інформаційну ініціативу. Російська Федерація використовувала всі можливості для впливу на громадську думку за кордоном, зокрема через мережу державних і приватних пропагандистських медіа (RT, Sputnik тощо), інформаційні атаки на міжнародні інституції, просування альтернативних трактувань подій в Україні. Поширювалися наративи про нібито «втручання Заходу», «зовнішнє управління Україною», «біолабораторії США», «геноцид у Донбасі» тощо. Такі меседжі активно підтримувалися на рівні офіційних заяв, дипломатичних демаршів, фінансування дружніх політичних сил за кордоном. У межах дослідження проаналізовано положення міжнародного гуманітарного права, національного законодавства України щодо інформаційної безпеки, а також міжнародну практику протидії інформаційній агресії. Сучасна правова демократична держава повинна забезпечити баланс між свободою слова, поширення інформації та інформацією як інструментом сучасних інформаційних війн. Одним з варіантів досягнення такого балансу є створення незалежних регуляторних органів, що діятимуть на основі закону і з дотриманням міжнародних стандартів. Запропоновано підходи щодо вдосконалення п…
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: інформаційна війна
  topic: keywords
subject: дезінформація
  topic: keywords
subject: пропаганда
  topic: keywords
subject: гібрідна війна
  topic: keywords
subject: інформаційна агресія
  topic: keywords
subject: інформаційна безпека
  topic: keywords
subject: information warfare
  topic: keywords
subject: disinformation
  topic: keywords
subject: propaganda
  topic: keywords
subject: hybrid warfare
  topic: keywords
subject: information aggression
  topic: keywords
subject: information security
  topic: keywords
creator: Діана Миколаївна Шебаніц
creator: Дмитро Андрійович Тріфонов
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 157
ending page: 166
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-157-166

Інституційний аспект співробітництва України та Польщі в гуманітарній сфері крізь погляд українських експертів
type: item
description: Розглянуто інституційний аспект співробітництва України та Польщі в гуманітарній сфері, пов’язаний із розвитком україно-польських взаємовідносин в період за часів незалежності України. Констатовано розробку широкого спектру інституційних документів та запровадження інституційних механізмів в сфері україно-польської гуманітарної співпраці на основі партнерства України та Польщі в нових геополітичних умовах. Висвітлено позиції та думки представників науково-експертного середовища щодо питання інституційних чинників двосторонньої взаємодії України та Польщі в загальному спектрі тематики україно-польських міждержавних, міжурядових та міжвідомчих зв’язків в гуманітарній сфері. Здійснено аналіз науково-експертних публікацій ряду дослідників, де міститься бачення елементів процесу інстітуалізації україно-польської гуманітарної співпраці. Розглянуто оцінки та коментарі щодо тенденцій розвитку інституційних основ гуманітарного співробітництва між Україною та Польщею крізь призму здійснення україно-польських владних контактів. Презентовано погляди щодо процесу формування інституційної документальної бази та механізмів взаємин України та Польщі в гуманітарній сфері під кутом зору партнерства двосторонньої україно-польської співпраці. Наведено висновки в контексті вивчення процесів розвитку інституційних форм співробітництва України та Польщі в гуманітарній сфері з урахуванням спільних інтересів двох країн, зокрема на фоні сучасних геополітичних змін у світі. Акцентовано на доцільності розвитку інституційного базису україно-польського співробітництва в гуманітарній сфері з урахуванням можливостей сучасних інструментів просування національних інтересів України.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: гуманітарна співпраця
  topic: keywords
subject: інституційні форми взаємодії
  topic: keywords
subject: освіта
  topic: keywords
subject: культура
  topic: keywords
subject: україно-польське співробітництво
  topic: keywords
subject: міжнародні договори
  topic: keywords
subject: угоди
  topic: keywords
subject: зовнішня політика
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: Польща
  topic: keywords
subject: гуманітарна сфера
  topic: keywords
subject: партнерство
  topic: keywords
subject: інституційні механізми
  topic: keywords
subject: документально-правове забезпечення
  topic: keywords
subject: humanitarian cooperation
  topic: keywords
subject: institutional forms of interaction
  topic: keywords
subject: education
  topic: keywords
subject: culture
  topic: keywords
subject: Ukrainian-Polish cooperation
  topic: keywords
subject: international treaties
  topic: keywords
subject: agreements
  topic: keywords
subject: foreign policy
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: humanitarian sphere
  topic: keywords
subject: partnership
  topic: keywords
subject: institutional mechanisms
  topic: keywords
subject: documentary and legal support
  topic: keywords
creator: Владислав В'ячеславович Тарасенко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 145
ending page: 156
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-145-156

Політика гендерної рівності в освіті України: між законодавчим нормуванням та суспільним сприйняттям
type: item
description: У статті представлено комплексний аналіз політики впровадження гендерної рівності в освітній системі України в контексті європейської інтеграції та внутрішніх трансформацій. Дослідження зосереджено на аналізі законодавчо-нормативної бази, включно із Законами України «Про освіту», «Про вищу освіту», «Про професійну (професійно-технічну) освіту» та відповідними стратегічними документами розвитку, що формують інституційні засади гендерного мейнстрімінгу. Стаття розглядає механізми та ключових акторів реалізації цієї політики, а також її інтеграцію у пріоритетні напрями реформ: інклюзивну освіту, цифровізацію, децентралізацію та гармонізацію з Європейським простором вищої освіти. Особливу увагу приділено викликам імплементації, серед яких: соціокультурні стереотипи, наслідки воєнного стану, регіональні відмінності у готовності та необхідність підвищення обізнаності педагогічних працівників і батьків. На основі проведеного аналізу автори доходять висновку, що інтеграція гендерного компоненту є невід'ємною складовою демократичної модернізації України, а її успіх залежить від системної взаємодії державних інститутів, освітніх закладів та громадянського суспільства. Стаття пропонує низку рекомендацій для подальшого ефективного розвитку цієї політики.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: гендерна політика
  topic: keywords
subject: освітня система України
  topic: keywords
subject: гендерний мейнстрімінг
  topic: keywords
subject: законодавча база
  topic: keywords
subject: євроінтеграція
  topic: keywords
subject: інклюзивна освіта
  topic: keywords
subject: гендерна рівність
  topic: keywords
subject: освітні реформи
  topic: keywords
subject: gender policy
  topic: keywords
subject: Ukrainian educational system
  topic: keywords
subject: gender mainstreaming
  topic: keywords
subject: legislative framework
  topic: keywords
subject: European integration
  topic: keywords
subject: inclusive education
  topic: keywords
subject: gender equality
  topic: keywords
subject: educational reform
  topic: keywords
creator: Наталія Валеріївна Сальнікова
creator: Катерина Андріївна Трима
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 135
ending page: 144
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-135-144

Розробка інформаційної вакцини як багатонаціональна відповідь на загрози когнітивній безпеці
type: item
description: У статті розглядається концепція «інформаційної вакцини» як інноваційного підходу до забезпечення когнітивної безпеки в умовах гібридних загроз. Авторка аналізує теоретичні основи поняття, історичні та сучасні приклади інформаційних атак, а також міжнародний досвід протидії дезінформації. Показано, що у ХХІ столітті війни ведуться не лише на полі бою, але й у свідомості мільйонів людей. Окреслено ключові технологічні виклики - алгоритмічні системи поширення інформації, штучний інтелект, великі дані та deepfake. Запропоновано багаторівневу модель «інформаційної вакцини», яка поєднує освітні, комунікаційні, технологічні та міжнародні механізми. У висновках запропоновано рекомендації для України та міжнародної спільноти щодо побудови стійкої системи когнітивної безпеки.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: когнітивна безпека
  topic: keywords
subject: інформаційна вакцина
  topic: keywords
subject: стратегічні комунікації
  topic: keywords
subject: інформаційна стійкість
  topic: keywords
subject: гібридні загрози
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: національна безпека
  topic: keywords
subject: cognitive security
  topic: keywords
subject: information vaccine
  topic: keywords
subject: strategic communications
  topic: keywords
subject: resilience
  topic: keywords
subject: hybrid threats
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: national security
  topic: keywords
creator: Жанна Володимирівна Пацьора
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 127
ending page: 134
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-127-134

Конструювання зовнішньополітичного іншого в контексті політики ідентичності України
type: item
description: У статті розглядається процес конструювання зовнішньополітичної ідентичності держави як ключового елементу ідентитарної політики, зокрема через механізм іншування. Досліджується типології «Іншого» та методологічні підходи до аналізу зовнішньополітичного дискурсу, підкреслюючи його роль як інструменту формування та легітимації національної ідентичності. Автор аналізує еволюцію зовнішньополітичної ідентичності на прикладі України, розглядаючи основні нормативно-правові документи, що визначали зовнішньополітичний курс: «Про Основні напрями зовнішньої політики України» (1993), «Про засади внутрішньої та зовнішньої політики України» (2010), «Стратегія зовнішньополітичної діяльності України» (2021). Особлива увага приділяється дискурсивному зсуву у сприйнятті ключового зовнішнього актора – від концепції стратегічного партнерства до визначення його як екзистенційної загрози, що кардинально вплинуло на усю парадигму безпеки. Прослідковується трансформація безпекової доктрини від ідеї нейтралітету та позаблоковості до безальтернативного курсу на євроатлантичну інтеграцію. Робиться висновок, що зовнішньополітична ідентичність формується як динамічний дискурсивний конструкт, що активізується через владні тексти та практики, які, у свою чергу, легітимізують певні політичні дії, що можна простежити на прикладі еволюції українського зовнішньополітичного нормативного дискурсу.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: ідентитарна політика
  topic: keywords
subject: зовнішньополітична ідентичність
  topic: keywords
subject: Іншування
  topic: keywords
subject: зовнішня політика держави
  topic: keywords
subject: конструктивізм в міжнародних відносинах
  topic: keywords
subject: символічна політика
  topic: keywords
subject: публічна дипломатія
  topic: keywords
subject: identity policy
  topic: keywords
subject: foreign policy identity
  topic: keywords
subject: Othering
  topic: keywords
subject: foreign policy
  topic: keywords
subject: constructivism in international relations
  topic: keywords
subject: symbolic politics
  topic: keywords
subject: public diplomacy
  topic: keywords
creator: Олексій Вікторович Мендрін
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 114
ending page: 126
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-114-126

Роль освітньої дипломатії в механізмі модернізації підготовки державних службовців
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню освітніх траєкторій політичних діячів України крізь призму історичного розвитку та трансформацій вищої освіти від радянського періоду до сучасності. Актуальність проблеми зумовлена тим, що освіта політичної еліти безпосередньо впливає на якість державного управління, ефективність проведення реформ та формування демократичних інститутів. Мета дослідження полягає у з’ясуванні особливостей формування освітнього рівня українських політиків, визначенні впливу радянської освітньої моделі на їхню професійну підготовку та аналізі змін, що відбулися після набуття незалежності. Методологія дослідження спирається на історико-порівняльний, біографічний, статистичний та системний методи, а також на контент-аналіз нормативних документів. Такий підхід дозволив відстежити еволюцію освітньої підготовки державних діячів та її зв’язок із політичними й соціальними трансформаціями в Україні. У результаті встановлено, що радянська система освіти формувала у політичних лідерів переважно технократичний та ідеологічно зорієнтований світогляд. Перші керівники незалежної України здебільшого мали інженерно-технічну освіту, що зумовлювало їхній підхід до управління. Натомість у 2000-х роках простежується зростання ролі правничої, економічної та управлінської освіти, що відповідало потребам інтеграції у світовий політичний та економічний простір. Значна частина депутатів і урядовців пройшла навчання у провідних українських університетах, а також за міжнародними програмами, що сприяло підвищенню їхньої професійної компетентності та наближенню освітніх практик до європейських стандартів.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: зовнішня політика
  topic: keywords
subject: освітня дипломатія
  topic: keywords
subject: модернізація процесів
  topic: keywords
subject: вищі навчальні заклади
  topic: keywords
subject: державні діячі
  topic: keywords
subject: підготовка державних службовців
  topic: keywords
subject: політична еліта України
  topic: keywords
subject: радянська освітня система
  topic: keywords
subject: трансформація освіти
  topic: keywords
subject: foreign policy
  topic: keywords
subject: educational diplomacy
  topic: keywords
subject: modernization of processes
  topic: keywords
subject: higher education institutions
  topic: keywords
subject: statesmen
  topic: keywords
subject: training of civil servants
  topic: keywords
subject: political elite of Ukraine
  topic: keywords
subject: Soviet educational system
  topic: keywords
subject: transformation of education
  topic: keywords
creator: Світлана Сергіївна Котляревська
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 106
ending page: 113
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-106-113

Цифрові медіа в просторі політичної комунікації гібридної війни: від ідентичності та пам’яті до гумористичного дискурсу
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню цифрових медіа як простору політичної комунікації в умовах повномасштабної російсько-української війни. Проаналізовано трансформацію української ідентичності від пострадянської свідомості до консолідованої громадянської нації під впливом гібридної війни. Виявлено особливості поширення проросійських та проукраїнських стратегічних наративів у європейських країнах та їх залежність від національного медіасередовища. Показано роль платформи Telegram у деконструкції радянських міфів та феномен «миттєвої пам’яті». Проаналізовано інструменталізацію гумору та мемів як механізму психологічного копінгу та зброї в інформаційній війні. Доведено, що політична комунікація в Україні функціонує як децентралізована екосистема цифрового спротиву та конструювання історичної пам’яті.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: цифрові медіа
  topic: keywords
subject: політична комунікація
  topic: keywords
subject: гібридна війна
  topic: keywords
subject: ідентичність
  topic: keywords
subject: історична пам’ять
  topic: keywords
subject: стратегічні наративи
  topic: keywords
subject: гумористичний дискурс
  topic: keywords
subject: соціальні мережі
  topic: keywords
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: інформаційне протистояння
  topic: keywords
subject: децентралізована комунікація
  topic: keywords
subject: digital media
  topic: keywords
subject: political communication
  topic: keywords
subject: hybrid warfare
  topic: keywords
subject: identity
  topic: keywords
subject: historical memory
  topic: keywords
subject: strategic narratives
  topic: keywords
subject: humorous discourse
  topic: keywords
subject: social networks
  topic: keywords
subject: Russian-Ukrainian war
  topic: keywords
subject: information confrontation
  topic: keywords
subject: decentralized communication
  topic: keywords
creator: Олена Василівна Карчевська
creator: Олена Вікторівна Новакова
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 96
ending page: 105
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-96-105

Захист прав людини і демократії як ключовий напрям безпекової дипломатії США та України
type: item
description: Основним завданням даного дослідження є визначення рівня співсумісності зовнішньополітичних підходів та інструментів Сполучених Штатів і України у справі захисту прав людини та демократії як одного з напрямів безпекової дипломатії зазначених держав. Методологічною основою даної наукової праці послужило використання автором документального та порівняльного аналізу. Розглядаючи питання співсумісності зовнішньополітичних підходів Сполучених Штатів і України у справі захисту прав людини та демократії як напряму їх безпекової дипломатії, автор доходить висновку про наявність «узагальнюючої консолідуючої єдності» двох сторін. Остання оцінюватися ним як інтегральна основа для безпекової дипломатії держав західного світу, які стоять на захисті базових ліберально-демократичних цінностей і норм. Відтворюючи єдність загального позиціювання сторін у захисті універсальних демократичних надбань, умовний американсько-український «тандем» все ж розвивається в асиметричному форматі та позначений різними викликами. Така особливість обумовлена низкою факторів, включаючи різну статусність держав в ієрархічній системі міжнародних відносин, їх геополітичними інтересами і стратегічними пріоритетами, а також впливом зовнішніх загроз, зокрема різниці в значимості чинника російської агресії проти України. Разом з тим, стверджується, що безпекова дипломатія США та України у розрізі їх захисту прав людини та демократії сьогодні вже набула системного вигляду і відтворюється у складній системі координат різноманітних інструментів (міжнародна нормотворчість, переговори, консультації та координація дій, санкційні заходи і тиск, а також інформаційно-роз’яснювальні кампанії) як багатостороннього, так і двостороннього форматів взаємодії. Більше того, така взаємодія пролягає не лише на офіційному, або так званому рівні «першого треку», але розвивається і в рамках менш офіційних дипломатичних каналів, показовим серед яких виступає міжпарламентський трек. При цьому, подальших наукових розвідок вимагає п…
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: права людини
  topic: keywords
subject: демократія
  topic: keywords
subject: безпекова дипломатія
  topic: keywords
subject: зовнішня політика
  topic: keywords
subject: США
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: human rights
  topic: keywords
subject: democracy
  topic: keywords
subject: security diplomacy
  topic: keywords
subject: foreign policy
  topic: keywords
subject: USA
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
creator: Руслан Михайлович Демченко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 83
ending page: 95
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-83-95

Паніка як зброя: технології деморалізації в умовах російсько-української війни
type: item
description: У статті здійснено теоретико-політологічний аналіз механізмів використання масової паніки та деморалізації як стратегічних інструментів у сучасній гібридній війні. На прикладі російсько-українського протистояння (2022–2025 рр.) досліджено трансформацію інформаційно-психологічних операцій (ІПСО) у комплексні «панічно-деморалізаційні кампанії». Проаналізовано роль когнітивних атак у формуванні стану «навченої безпорадності». Обґрунтовано, що сучасні комунікаційні технології перетворюють тактичні емоційні реакції (страх, паніка) на стратегічні фактори дестабілізації політичної системи. Визначено роль національної резильєнтності як фактору асиметричної протидії.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: інформаційно-психологічні операції
  topic: keywords
subject: гібридна війна
  topic: keywords
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: деморалізація
  topic: keywords
subject: паніка
  topic: keywords
subject: маніпуляції
  topic: keywords
subject: пропаганда
  topic: keywords
subject: дезинформація
  topic: keywords
subject: cognitive warfare
  topic: keywords
subject: hybrid warfare
  topic: keywords
subject: Russo-Ukrainian war
  topic: keywords
subject: demoralization
  topic: keywords
subject: panic
  topic: keywords
subject: reflexive control
  topic: keywords
subject: resilience
  topic: keywords
subject: antifragility
  topic: keywords
subject: PSYOP
  topic: keywords
creator: Ірина Миколаївна Ґрідіна
creator: Олег Михайлович Автомеєнко
creator: Сергій Петрович Пахоменко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 69
ending page: 82
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-69-82

Публічна дипломатія як інструмент «м’якої сили» у формуванні міжнародного іміджу держави
type: item
description: У статті на прикладі України та Великобританії проаналізовано публічну дипломатію як ключовий інструмент «м’якої сили» у формуванні міжнародного іміджу держави та її конкурентоспроможності. Досліджено еволюцію поняття «сили» та обґрунтовано, що ефективність зовнішньої політики вимагає синергії «жорсткої» та «м’якої» сили, де публічна дипломатія виступає мостом, що поєднує національні інтереси із міжнародним сприйняттям. На прикладі досвіду України в умовах повномасштабної війни, продемонстровано трансформацію культури та лідерства Президента України у стратегічний ресурс, що забезпечує країні перевагу в глобальній інформаційній війні (кейс мозаїки «Боривітер»). Проведено аналіз британської моделі «м’якої сили», її інституційних основ (British Council, BBC World Service) та стратегічного, довгострокового підходу. Зроблено висновок, що майстерне володіння публічною дипломатією є необхідною умовою для успішного захисту міжнародного іміджу та мобілізації стійкої міжнародної підтримки у XXI ст.
subject: Політичні науки
  topic: section
subject: Великобританія
  topic: keywords
subject: міжнародний імідж держави
  topic: keywords
subject: культурна дипломатія
  topic: keywords
subject: «м’яка сила»
  topic: keywords
subject: політичне лідерство
  topic: keywords
subject: публічна дипломатія
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: міжнародні відносини
  topic: keywords
subject: дипломатична служба
  topic: keywords
subject: міжнародна безпека
  topic: keywords
subject: Great Britain
  topic: keywords
subject: international image of the State
  topic: keywords
subject: cultural diplomacy
  topic: keywords
subject: «soft power»
  topic: keywords
subject: political leadership
  topic: keywords
subject: public diplomacy
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: international relations
  topic: keywords
subject: diplomatic service
  topic: keywords
subject: international security
  topic: keywords
creator: Олена Вікторівна Банчук-Петросова
creator: Олена Валентинівна Кравченко
creator: Валентина Олександрівна Бабіна
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 55
ending page: 68
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-55-68

Цифрові музейні та позамузейні онлайн-експозиції про війну за незалежність України
type: item
description: У статті проаналізовано цифрові музейні та позамузейні онлайн-експозиції, присвячені Війні за Незалежність України. На матеріалі Музею «Голоси Мирних», «Віртуального музею російської агресії», проєктів «Війна впритул» і «86 днів Маріуполя» окреслено моделі збору его-документів, доказової верифікації та хронікальної репрезентації війни. Виокремлено декларативні ресурси, що не мають реального наповнення, але претендують на статус музейних/експозиційних проєктів.
subject: Історичні науки
  topic: section
subject: Війна за Незалежність України
  topic: keywords
subject: цифрові музейні експозиції
  topic: keywords
subject: позамузейні онлайн-експозиції
  topic: keywords
subject: віртуальний музей
  topic: keywords
subject: цифровий архів
  topic: keywords
subject: мемориалізація
  topic: keywords
subject: доказово-документальний формат
  topic: keywords
subject: VR/AR
  topic: keywords
subject: 3D-тур
  topic: keywords
subject: практики музеєфікації
  topic: keywords
subject: наукове комплектування та збереження музейних фондів
  topic: keywords
subject: музейна екскурсійна діяльність
  topic: keywords
subject: гранти
  topic: keywords
subject: музейна мережа світу
  topic: keywords
subject: стійкість (sustainability) цифрових проєктів
  topic: keywords
subject: war for independence of Ukraine
  topic: keywords
subject: digital museum expositions
  topic: keywords
subject: extra-museum online expositions
  topic: keywords
subject: virtual museum
  topic: keywords
subject: digital archive
  topic: keywords
subject: memorialization
  topic: keywords
subject: evidence-giving format
  topic: keywords
subject: 3D tour
  topic: keywords
subject: museumification practices
  topic: keywords
subject: scientific resourcing and storage of museum collections
  topic: keywords
subject: museum excursion activity
  topic: keywords
subject: grants
  topic: keywords
subject: museum network of the world
  topic: keywords
subject: sustainability of digital projects
  topic: keywords
creator: Юлія Віталіївна Коробка
creator: Вадим Миколайович Коробка
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 37
ending page: 54
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-37-54

Пам'ять про національну державність у культурних практиках польської шляхти на початку ХХ століття
type: item
description: Дослідження зосереджується на огляді загальних тенденцій суспільно-політичного та культурного життя, що панували у середовищі польського шляхетства. Метою статті є визначення місця культурних та політичних ініціатив польської аристократії у процесах відновлення національної державності Польщі. Спираючись на методи узагальнення, ретроспекції та компаративного аналізу авторка проаналізувала важливі зрушення у суспільно-політичному ландшафті частини польських земель, викликані революційною ситуацією 1905 року, а також попередніми національно-визвольними рухами польського народу. У результатах дослідження аргументується гіпотеза про зменшення ролі аристократії та великих землевласників у процесах протистояння польського суспільства з імперськими інститутами владами. Шляхта прагнула зберегти своє панівне становище та фінансову потужність, а отже вимушена була негласно солідаризуватися з владою. Індиферентність польської аристократії лише прискорила розшарування польського політикуму та інституалізацію відносно нових напрямів у вигляді соціалістичного та селянського рухів. У зазначений період також почало фіксуватися зростання ініціативи робітничих та селянських мас у сфері просвітницької діяльності, що вилилося у рух за створення системи загальнообов’язкової початкової освіти на базі концепту приватних шкіл. Невизначене місце у процесах відродження державотворчого потенціалу польського суспільства зайняла церква та солідарні з нею політичні сили націонал-демократичного спрямування, що було загальним наслідком прагнення збереження статус кво у відносинах між імперською владою та суспільством. У висновках підкреслюється необхідність подальших компаративних студій та архівних пошуків, пов’язаних зі студіюванням проблем діяльності окремих культурно-просвітницьких товариств на польських землях.
subject: Історичні науки
  topic: section
subject: Польща
  topic: keywords
subject: польська культура
  topic: keywords
subject: шляхта
  topic: keywords
subject: націонал-демократи
  topic: keywords
subject: соціалістичний рух
  topic: keywords
subject: шкільна реформа
  topic: keywords
subject: революційна ситуація
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: Polish culture
  topic: keywords
subject: nobility
  topic: keywords
subject: national democrats
  topic: keywords
subject: socialist movement
  topic: keywords
subject: school reform
  topic: keywords
subject: revolutionary situation
  topic: keywords
creator: Юлія Василівна Константинова
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 28
ending page: 36
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-28-36

Розвиток мережі гімназій Полтавської губернії (1860–1914 рр.)
type: item
description: У статті досліджено процес формування та розвитку мережі гімназій Полтавської губернії у 1860–1914 рр. на основі комплексного опрацювання архівних матеріалів та довідкових (описово-статистичних) видань . Простежено динаміку відкриття чоловічих і жіночих гімназій, а також окреслено чинники, що зумовили зростання їх кількості. Розкрито роль урядової політики, місцевого самоврядування та приватних благодійників у розширенні гімназійної мережі. Представлено кількісні показники учнівського контингенту й окреслено тенденції розвитку середньої освіти регіону. Отримані результати дослідження уточнюють особливості модернізаційних процесів у системі освіти в губернії в другій половині ХІХ – на початку ХХ ст. Висновки дослідження доводять, що на 1914 р. у Полтавській губернії склалася доволі розгалужена, хоча й недостатня, мережа чоловічих та жіночіх гімназій.
subject: Історичні науки
  topic: section
subject: гімназія
  topic: keywords
subject: середня освіта
  topic: keywords
subject: Полтавська губернія
  topic: keywords
subject: Київський навчальний округ
  topic: keywords
subject: місцеве самоврядування
  topic: keywords
subject: урядова освітня політика
  topic: keywords
subject: меценатство
  topic: keywords
subject: повсякдення
  topic: keywords
subject: gymnasium
  topic: keywords
subject: secondary education
  topic: keywords
subject: Poltava Governorate
  topic: keywords
subject: Kyiv Educational District
  topic: keywords
subject: local self-government
  topic: keywords
subject: zemstvo
  topic: keywords
subject: philanthropy
  topic: keywords
subject: imperial policy
  topic: keywords
subject: everyday life
  topic: keywords
creator: Дмитро Валентинович Кокотіхін
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 16
ending page: 27
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-16-27

Гендерна оптика соціокультурного простору Галичини XIX ст.: компаративний аналіз тревелогів
type: item
description: У статті здійснено компаративний аналіз рецепції соціокультурного простору Галичини XIX ст. на основі тревелогів західноєвропейських та російських мандрівників. Дослідження спирається на методологічний інструментарій гендерної історії, імагології та історичної компаративістики. Проаналізовано, як гендерна оптика спостерігачів визначала інтерпретацію архітектурного ландшафту, національного складу та соціальних відносин у регіоні. Виявлено, що чоловіки-мандрівники (В. Кокс, Й. Г. Коль, Р. Ніберг, К. Броніков, В. Броневський) застосовували переважно імперський та утилітарний погляд, фокусуючись на публічній сфері: адміністративному устрої, архітектурній модернізації міст (Львів, Броди, Самбір) та економічній експлуатації. Їхні тексти базувалися на ієрархічній класифікації етнічних груп, де оцінки часто мали гендерований підтекст, а економічна активність єврейської громади викликала агресивну критику. На противагу цьому, жінки-мандрівниці (І. Пфайффер, М. М. Дові) десакралізували публічний простір влади, зосереджуючись на антропології повсякдення, приватному житті, одязі та тілесності. Доведено, що для них подорож (зокрема у Карпати) ставала формою гендерного протесту та пошуком моральної і фізичної свободи за межами патріархальних норм Заходу. Висновки підтверджують, що регіон постав у двох контрастних образах: «чоловічому» – світі влади, контролю та цивілізаційної ієрархії, та «жіночому» – світі автентичності та емансипації.
subject: Історичні науки
  topic: section
subject: Галичина
  topic: keywords
subject: тревелоги
  topic: keywords
subject: гендерна оптика
  topic: keywords
subject: соціокультурний простір
  topic: keywords
subject: імагологія
  topic: keywords
subject: імперський дискурс
  topic: keywords
subject: Львів
  topic: keywords
subject: Карпати
  topic: keywords
subject: Мені Мюріел Дові
  topic: keywords
subject: Йоганн Георг Коль
  topic: keywords
subject: Galicia
  topic: keywords
subject: travelogues
  topic: keywords
subject: gender optics
  topic: keywords
subject: socio-cultural space
  topic: keywords
subject: imagology
  topic: keywords
subject: imperial discourse
  topic: keywords
subject: Lviv
  topic: keywords
subject: Carpathians
  topic: keywords
subject: Ménie Muriel Dowie
  topic: keywords
subject: Johann Georg Kohl
  topic: keywords
creator: Анна Володимирівна Гедьо
creator: Вероніка Штонда
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-12-26
publication date: 2025-12-26
starting page: 5
ending page: 15
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-43-5-15

Створення та діяльність служби протоколу та зв'язку департаменту у справах генеральної асамблеї ООН і конференційному управлінню (1945-2025 рр.)
type: item
description: У дослідженні проаналізовано особливості створення та діяльності Служби протоколу та зв'язку Департаменту у справах Генеральної Асамблеї ООН і конференційному управлінню протягом 1945-2025 рр. Охарактеризовано еволюцію Служби, організаційні засади її функціонування, наведено повний перелік її керівників, розглянуто її сучасну структуру та персональний склад, розкрито розподіл обов’язків між співробітниками та вимоги до кандидатів на посади співробітників, а також визначено основні напрями діяльності Служби. Висвітлено зміст базового документа з питань протоколу – «Керівництва з протоколу», який застосовується у діяльності Служби та слугує орієнтиром для інших міжнародних організацій. Продемонстровано роль Служби у підготовці та підвищенні кваліфікації працівників протокольних служб системи ООН, дипломатичних представництв та міжнародних організацій. The article is devoted to the development of the Protocol and Liaison Service of the United Nations Department for General Assembly and Conference Management in the period 1945-2025. It is highlighted that protocol functions have been integrated into the structure of the UN Secretariat since the founding of the Organisation in 1945. The author analyses the stages of institutional formation of the Protocol and Liaison Service, its structural evolution, changes in functions and tasks in response to the growing scale and complexity of the UN activities. The author identifies the key organisational principles of the Service's functioning, including the principles of staff recruitment, division of responsibilities, and compliance with international protocol norms. The author provides a complete list of the heads of the Service, describes its current structure, staffing and distribution of responsibilities among employees. The main areas of activity are highlighted: organisation of official events, accreditation of delegations, protocol support of meetings and ceremonies, and advice on compliance with diplomatic norms. The art…
subject: Статті
  topic: section
subject: Генеральна Асамблея ООН
  topic: keywords
subject: дипломатичний протокол та етикет
  topic: keywords
subject: дипломатичні представництва
  topic: keywords
subject: міжнародні відносини
  topic: keywords
subject: міжнародні організації
  topic: keywords
subject: Організація Об’єднаних Націй
  topic: keywords
subject: Служба протоколу та зв'язку
  topic: keywords
subject: diplomatic missions
  topic: keywords
subject: diplomatic protocol and etiquette
  topic: keywords
subject: international organizations
  topic: keywords
subject: international relations
  topic: keywords
subject: Protocol and Liaison Service
  topic: keywords
subject: UN General Assembly
  topic: keywords
subject: United Nations
  topic: keywords
creator: Руслан Борисович Шиханов
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 103
ending page: 115
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-103-115

Гумористичні меми як технокультурний інструмент громадянської стійкості в умовах російського вторгнення в Україну
type: item
description: Стаття досліджує роль гумористичних мемів як технокультурних інструментів громадянської стійкості в умовах повномасштабного російського вторгнення в Україну. Аналізується трансформація традиційних форм гумору у цифрові меми, які стали новою технологією комунікації та соціальної мобілізації. На основі контент-аналізу мемів, поширених через цифрові платформи протягом першого року війни, досліджуються функції гумору як інструменту подолання соціокультурної травми. Гумористичні тематичні меми розглядаються як технокультурне явище, що поєднує традиційні функції сміху (катарсис, консолідація, опір) з можливостями цифрових технологій (миттєве поширення, вірусність, мультимедійність). Особлива увага приділяється ролі так званого «гумору шибеника», репрезентації колективної ідентичності через меми та створенню контрнаративів проти російської пропаганди. Демонструється, що меми функціонують як інструменти самоорганізованої соціальної інженерії, формуючи горизонтальні мережі підтримки та колективної стійкості в умовах екзистенційної загрози. This article examines the role of humorous memes as technocultural instruments of civic resilience during the full-scale Russian invasion of Ukraine. The study analyzes the transformation of traditional forms of humor into digital memes, which have become a new technology of communication and social mobilization. Based on content analysis of memes distributed through digital platforms (X.com, Telegram, TikTok, Facebook, Instagram) during the first year of the war, the research explores the functions of humor as an instrument for overcoming sociocultural trauma. Humorous memes are examined as a technocultural phenomenon that combines traditional functions of laughter (catharsis, consolidation, resistance) with the capabilities of digital technologies (instant dissemination, virality, multimedia, interactivity). The article applies P. Sztompka's theory of social trauma, which identifies four characteristics of traumatic events: suddenness an…
subject: Статті
  topic: section
subject: меми
  topic: keywords
subject: гумор
  topic: keywords
subject: соціокультурна травма
  topic: keywords
subject: громадянська стійкість
  topic: keywords
subject: цифрові медіа
  topic: keywords
subject: культурний опір
  topic: keywords
subject: колективна ідентичність
  topic: keywords
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: «гумор шибеника»
  topic: keywords
subject: мережеве суспільство
  topic: keywords
subject: memes
  topic: keywords
subject: humor
  topic: keywords
subject: sociocultural trauma
  topic: keywords
subject: civic resilience
  topic: keywords
subject: digital media
  topic: keywords
subject: cultural resistance
  topic: keywords
subject: national identity
  topic: keywords
subject: Russian-Ukrainian war
  topic: keywords
subject: gallows humor
  topic: keywords
subject: network society
  topic: keywords
subject: technoculture
  topic: keywords
subject: social engineering
  topic: keywords
subject: counter-narratives
  topic: keywords
subject: digital platforms
  topic: keywords
creator: Денис Леонідович Тарасенко
creator: Сергій Петрович Пахоменко
creator: Анастасія Вікторівна Трофименко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 90
ending page: 102
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-90-102

Політичний стереотип як інструмент російської гібридної війни проти України
type: item
description: Стаття присвячена аналізу політичних стереотипів як інструменту гібридної війни Російської Федерації проти України. Визначено, що стереотипи формують спрощені та емоційно забарвлені образи, які полегшують маніпуляцію суспільною свідомістю, сприяють поляризації, підривають довіру до державних інститутів та дестабілізують внутрішні відносини. Проаналізовано основні стереотипи, які просуваються РФ в українському суспільстві, на тимчасово окупованих територіях, серед росіян та західних союзників, визначено їх специфіку та особливості впливу на кожну з зазначених груп. Відзначено, що історично закріплені образи українців трансформуються у сучасні пропагандистські наративи, а цифрові технології значно посилюють їхнє поширення. Підкреслено необхідність подальших досліджень механізмів формування та закріплення стереотипів у цифровому середовищі та розробки стратегій протидії деструктивним наративам, що сприятиме національній консолідації та посиленню міжнародної підтримки України. The article presents a comprehensive analysis of political stereotypes as a deliberate and strategically employed instrument of the Russian Federation’s hybrid war against Ukraine. It demonstrates that, in the context of contemporary information and psychological confrontation, political stereotypes serve as a powerful tool of manipulative influence on public consciousness, creating simplified, emotionally charged, and easily reproducible images that penetrate diverse social groups and shape collective perceptions. These stereotypes are systematically deployed by Russia to undermine social cohesion, erode trust in state institutions, exacerbate internal conflicts, and intensify polarization within Ukrainian society. Particular attention is given to stereotypes regarding internally displaced persons, veterans, and residents of specific regions, which exert a profoundly destabilizing effect on processes of national consolidation, social integration, and the development of shared civic identity. The …
subject: Статті
  topic: section
subject: політична комунікація
  topic: keywords
subject: політична ідентичність
  topic: keywords
subject: гібридна війна
  topic: keywords
subject: пропаганда
  topic: keywords
subject: політичний стереотип
  topic: keywords
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: political communication
  topic: keywords
subject: political identity
  topic: keywords
subject: hybrid warfare
  topic: keywords
subject: propaganda
  topic: keywords
subject: political stereotype
  topic: keywords
subject: Russian-Ukrainian war
  topic: keywords
creator: Тетяна Григорівна Кухоцька
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 82
ending page: 89
doi: 10.34079/2226-2830-2025-15-42-82-89

«Денаціфікація» як ключовий наратив російської пропаганди у гібридній війні проти України
type: item
description: Стаття присвячена аналізу концепту «денацифікації» як ключового наративу російської пропаганди у гібридній війні проти України. Досліджено історичне походження терміну, що виник після Другої світової війни та передбачав очищення німецького суспільства від нацистської ідеології, та його спотворене використання в сучасній російській інформаційній сфері. Показано, як російська пропаганда трансформувала концепт «денацифікація» у засіб легітимізації збройної агресії, формування образу зовнішнього ворога та виправдання насильницького втручання у внутрішні справи України. Проаналізовано роль цього наративу у мобілізації російського суспільства, вплив на окуповані території, поширення через медіа та дипломатичні канали, а також його взаємозв’язок з іншими пропагандистськими концептами, зокрема «русофобією» та «деукраїнізацією». Розглянуто підходи до розуміння «денацифікації» основними ідеологами та розробниками цього концепту. This article investigates the concept of «denazification» as a central narrative of Russian propaganda in the hybrid war against Ukraine, focusing on its historical origins, evolution, and strategic use in both domestic and international informational contexts. Originally emerging after World War II, «denazification» referred to a comprehensive set of measures aimed at eliminating Nazi ideology and influence from German society, including legal, cultural, educational, and political interventions. In contemporary Russian discourse, however, the term has been deliberately reinterpreted and instrumentalized as a tool to justify military aggression against Ukraine and to construct an image of Ukraine as an externally threatening, ideologically «tainted» state. The article traces the formation and consolidation of this narrative, highlighting how Russian propaganda employed the label «Nazi» against participants in Ukraine’s Revolution of Dignity and patriotic movements as early as 2014. Following the full-scale invasion of Ukraine in 2022, the concept of «…
subject: Статті
  topic: section
subject: російська пропаганда
  topic: keywords
subject: російські наративи
  topic: keywords
subject: денацифікація
  topic: keywords
subject: російсько-українська війна
  topic: keywords
subject: «руський мир»
  topic: keywords
subject: гібридна війна
  topic: keywords
subject: політичні комунікації
  topic: keywords
subject: політична ідентичність
  topic: keywords
subject: Russian propaganda
  topic: keywords
subject: Russian narratives
  topic: keywords
subject: denazification
  topic: keywords
subject: Russian-Ukrainian war
  topic: keywords
subject: «Russian world»
  topic: keywords
subject: hybrid warfare
  topic: keywords
subject: political communications
  topic: keywords
subject: political identity
  topic: keywords
creator: Ірина Миколаївна Ґрідіна
creator: Тетяна Мирославівна Іванець
creator: Сергій Петрович Пахоменко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 71
ending page: 81
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-71-81

Образи США в українській пресі початку ХХ ст. (за матеріалами газет «Громадська думка» та «Рада»)
type: item
description: У статті в узагальненому вигляді розглянуто образи Сполучених Штатів Америки та американців, які побутували на шпальтах періодичних видань Наддніпрянської України початку ХХ ст. Редагуванням цих видань займалися представники українського національного відродження. За основу дослідження взято 104 номери газет «Громадська Думка» та «Рада» (вони містять найбільш репрезентативні повідомлення на американознавчу тематику). Загалом же авторкою було переглянуто підшивку газет за 1906-1914 рр. у повному обсязі. Встановлено, що ключовими образами США в українській пресі були: візія цієї країни як місця частих природних та техногенних катастроф; уявлення про США як про країну інновацій; розуміння гостроти расових питань навіть після завершення Громадянської війни (при чому, варто підкреслити наростання расистської риторики, спрямованої проти японців та китайців, а не лише наявність традиційної дискримінації афроамериканців);позиціонування США як країни з потужним жіночим емансипаційним рухом; наголошення на постійній боротьбі ізоляціонізму та геополітичних амбіцій світового лідера у американського політикуму; візія США як держави зі складними відносинами у трикутнику «праця-капітал-влада» і нарешті, образ США як країни, привабливої для імміграції українців. Авторка приходить до висновку, що зміст багатьох статей початку ХХ ст. у газетах «Громадська Думка» та «Рада» суголосний сучасним американським реаліям. Це наводить на розуміння того, що деякі речі, ретрансльовані через понад століття, є сталими для американського суспільства, складають основу ментальності американців. Актуалізація цих сталих паттернів поведінки веде до більш адекватного вибудовування діалогу з одним з ключових союзників України у ХХІ ст., ким і є США. The article examines in a generalized form the images of the United States of America and Americans that appeared in the columns of periodicals of the part of Ukraine under Russian authorities at the beginning of the 20th century. Representatives of the Ukrai…
subject: Статті
  topic: section
subject: візії
  topic: keywords
subject: уявлення
  topic: keywords
subject: соціальний конфлікт
  topic: keywords
subject: ізоляціонізм
  topic: keywords
subject: расове питання
  topic: keywords
subject: жіночий рух
  topic: keywords
subject: динаміка
  topic: keywords
subject: українська еміграція
  topic: keywords
subject: visions
  topic: keywords
subject: representations
  topic: keywords
subject: social conflict
  topic: keywords
subject: isolationism
  topic: keywords
subject: racial issue
  topic: keywords
subject: women's movement
  topic: keywords
subject: dynamics
  topic: keywords
subject: Ukrainian emigration
  topic: keywords
creator: Валерія Сергіївна Лавренко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 50
ending page: 70
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-50-70

Інтеграція держав Еллади та Понту Евксинського до складу Римської Республіки (III–II ст. до Р. Х.)
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню становлення римської гегемонії у контексті воєн III–II ст. до Р.Х. на території Еллади та Понту Евксинського (Причорномор’я). Прослідковуючи процес трансформації Римської республіки з регіональної сили на імперію, особлива увага приділяється процесам інтеграції держав Еллади та Понту Евксинського, які відрізняються від інтеграційних процесів щодо варварських суспільств Італії та Іберії. Дослідження відбувається через призму концепції М. Манна «Імперія домінування». Виділено три етапи інтеграції: партнерство/союзництво, встановлення клієнтських відносин та пряма інтеграція через перетворення на римську провінцію. Розглядається також вплив унікальних практик, що були запроваджені під час інтеграції як-от «свобода греків», романізація через практики взяття заручників місцевих еліт, що ілюструє гнучкість римської інтеграційної політики. Наголошується, що процес інтеграції греків відбувалася шляхом військової, дипломатичної та економічної гегемонії, що забезпечило безальтернативність їхньої інтеграції. This article is dedicated to researching the formation of Roman hegemony in the context of the wars of the 3rd – 2nd centuries BC in the territories of Hellas and Pontus Euxinus (Black Sea region). Tracing the process of transformation of the Roman Republic from a regional power into an empire, special attention is paid to the integration processes of the states of Hellas and Pontus Euxinus, which differ from the integration processes concerning the barbarian societies of Italy and Iberia. The research is conducted through the prism of M. Mann's concept of "empire of domination." Three stages of integration are identified: partnership/alliance, the establishment of client relationships, and direct integration through transformation into a Roman province. The influence of unique practices introduced during integration, such as the "freedom of the Greeks" and Romanization through the practice of taking hostages from local elites, illustrating th…
subject: Статті
  topic: section
subject: римська експансія
  topic: keywords
subject: інтеграція
  topic: keywords
subject: романізація
  topic: keywords
subject: клієнтські держави
  topic: keywords
subject: Еллада
  topic: keywords
subject: Причорномор’я
  topic: keywords
subject: античне суспільство
  topic: keywords
subject: «свобода греків»
  topic: keywords
subject: Roman expansion
  topic: keywords
subject: integration
  topic: keywords
subject: romanization
  topic: keywords
subject: client states
  topic: keywords
subject: Hellas
  topic: keywords
subject: Black Sea region
  topic: keywords
subject: ancient society
  topic: keywords
subject: "freedom of the Greeks"
  topic: keywords
creator: Роман Петрович Кучма
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 42
ending page: 49
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-42-49

Початок відбудови шкільної освіти на Поділлі (1944–1947 рр.)
type: item
description: У статті представлено специфіку локальних умов початкового етапу відбудови шкільної освіти у 1944–1947 рр. На основі аналізу статистичних відомостей виявлено неспроможність шкільної мережі Поділля забезпечити повноцінне навчання у перші повоєнні роки, внаслідок значних людських та матеріальних втрат. З’ясовано, що пріоритетом освітньої політики партійно-державного керівництва країни було форсоване відновлення освітнього процесу на територіях, що знову опинилися під радянським контролем. Виявлено, що державна політика полягала в орієнтації на кількісні здобутки, що зумовлювало нехтування якістю у процесі відновлення шкільного навчання. Урядові розпорядження, спрямовані на прискорене відновлення навчального процесу, охоплення шкільним навчанням усіх дітей відповідного віку, прискорену підготовку педагогічних кадрів, не враховували реальні умови повсякденного життя й освітнє середовище на місцях. Доведено, що важливим чинником відновлення матеріально-технічної бази шкільної освіти було активне залучення батьків, вчителів, державних підприємств та колгоспів, чиї зусилля стали рушійною силою в упорядкуванні освітньої інфраструктури. Визначено, що попри позитивну динаміку відбудовчого процесу, протягом 1944–1946 рр. простежується нерівномірність у показниках відновлення освіти, у зв’язку з перевищенням чисельності школярів над кількістю вчителів та наявним шкільним фондом. The article examines the specifics of local conditions during the initial stage of reinstating schooling in Podillia from 1944 to 1947. Based on an analysis of statistical data, it reveals that Podillia’s school network was unable to provide a complete education during the first post-war years due to significant human and material losses. The study shows that the party-state leadership prioritized the forced restoration of the educational process in territories that had come back under Soviet control. It demonstrates that state policy prioritized quantitative achievements over quality during the school …
subject: Статті
  topic: section
subject: Поділля
  topic: keywords
subject: Вінницька і Кам’янець-Подільська області
  topic: keywords
subject: повоєнне відновлення
  topic: keywords
subject: державна політика
  topic: keywords
subject: освіта
  topic: keywords
subject: матеріальне середовище учнівської повсякденності
  topic: keywords
subject: учні
  topic: keywords
subject: вчителі
  topic: keywords
subject: Podillia
  topic: keywords
subject: Vinnytsia and Kamianets-Podilskyi regions
  topic: keywords
subject: postwar restoration
  topic: keywords
subject: state policy
  topic: keywords
subject: education
  topic: keywords
subject: material environment of student life
  topic: keywords
subject: students
  topic: keywords
subject: teachers
  topic: keywords
creator: Аліна Сергіївна Губська
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 27
ending page: 41
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-27-41

Комишувате – половецьке курганне святилище у Північному Приазов’ї
type: item
description: У статті опубліковано матеріали середньовічних кочівників, здобуті під час досліджень маріупольськими археологами курганної групи біля с. Комишувате у Північному Приазов’ї на півдні Донецької області України у 1989 та 2021 рр. Розглядаються деякі особливості матеріальної і духовної культури середньовічного населення приазовських степів та їх поховальної обрядовості. Проаналізовано поховальний обряд та інвентар поховання 1 кургану 2, що дозволило датувати його ХIII–XIV ст. Розглядаються ритуально-поминальні дії, що здійснювалися на курганах могильника середньовічними кочівниками. Знахідка металевого казана в кургані 1 з певною вірогідністю теж пов’язується із кочівницьким похованням та датується ХIII–XIV ст. Культовий комплекс з кургану 3 також пов’язаний із кочівниками середньовіччя та семантично близький до половецьких святилищ. Яма із залишками дерев’яного виробу, ймовірно, у спрощеному вигляді відображає половецьку традицію влаштовувати у курганах святилища-ями з похованими в них дерев’яними статуями, що є проявом завершального акту поминального обряду. Висловлено припущення, що поховання з кургану 2, кам’яні конструкції, простежені в курганах, а також культовий комплекс з кургану 3 мають безпосередній зв’язок, що дозволяє припустити використання середньовічними кочівниками курганів групи як єдине святилище. Про це додатково свідчать сліди поминальних дій – наявні кістки тварин, уламки кераміки та металевий казан. Всі ці факти є проявами половецьких поминальних обрядів та культу предків, які добре вписуються в рамки світоглядних та ритуальних традицій середньовічних і сучасних тюркських народів. Публікація матеріалів половецького святилища ХIII–XIV ст. біля с. Комишувате збагачує фонд джерел для вивчення матеріальної та духовної культури середньовічних кочівників приазовських степів. The article presents the materials of medieval nomads obtained during the research by Mariupol archaeologists of the mound group near the village of Komyshuvate in the North Azov Are…
subject: Статті
  topic: section
subject: Північне Приазов’я
  topic: keywords
subject: археологічні дослідження
  topic: keywords
subject: середньовічні кочівники
  topic: keywords
subject: половці
  topic: keywords
subject: курган
  topic: keywords
subject: яма-святилище
  topic: keywords
subject: кромлех
  topic: keywords
subject: North Azov region
  topic: keywords
subject: archaeological research
  topic: keywords
subject: medieval nomads
  topic: keywords
subject: Cumans
  topic: keywords
subject: cultural-historical (archaeological) heritage
  topic: keywords
subject: barrow
  topic: keywords
subject: pit-sanctuary
  topic: keywords
subject: cromlech
  topic: keywords
creator: В’ячеслав Олегович Забавін
creator: Сергій Геннадійович Небрат
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-10-30
publication date: 2025-10-30
starting page: 5
ending page: 26
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-42-5-26

The institute for the rationalization of management as an element of Ukrainian political system
type: item
description: The article deals with topical issues of the characteristics of the organization of recordkeeping management in Ukraine in the early 1930s. This issue is outlined in the scientific historiography in a small number of publications, therefore it makes sense to revise this problem, as during the 1920s-1930s as a result of the active development of the scientific organization of recordkeeping performance there was accumulated a lot of significant actual materials. The preconditions of foundation and main directions of activities of one of the leading scientific institutes in Ukraine, the Institute for the Rationalization of Management are explored. The peculiarities of establishment of the Institute under the lack of unified forms of work with the documents, rules of their storage and registration are considered in the paper. The prominent role of the Institute for the Rationalization of Management in the establishment of a unified system of state recordkeeping performance in the Soviet institutions was proved as well as the basic principles of the state recordkeeping work such as simplicity, clarity, efficiency and accuracy of performance were recognized. The role of the Institute in the system of scientific research organizations of the Soviet Union is shown. The Institute for the Rationalization of Management played a key role in the process of establishment of the unified standards for document usage and the general principles of recordkeeping management. The role of the Institute for the Rationalization of Management in the training of innovative personnel by founding the PhD training program and organizing a permanent school for the training of managers is highlighted. The cooperation of the Institute for the Rationalization of Management with other scientific institutes and organizations and state authorities, in particular with the People's Commissariat of the Workers 'and Peasants' Republic and the People's Commissariat of Education, are analyzed. The main func…
subject: Статті
  topic: section
subject: organization of recordkeeping performance
  topic: keywords
subject: the Institute for the Rationalization of Management
  topic: keywords
subject: rationalization
  topic: keywords
subject: Scientific Organization of Labor (NOP)
  topic: keywords
subject: організація діловодства
  topic: keywords
subject: Інститут раціоналізації управління
  topic: keywords
subject: раціоналізація
  topic: keywords
subject: наукова організація праці
  topic: keywords
creator: Nataliia Salnikova
creator: Kateryna Tryma
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 142
ending page: 150
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-142-150

Політика деколонізації в України і рефлексії територіальної громади (приклад Одеси)
type: item
description: У статті досліджено практичні заходи з деколонізації в Україні в умовах повномасштабної війни з Росією, зокрема на прикладі міста Одеса як простору із суперечливим історичним і культурним контекстом, де перетинаються імперська, українська, радянська та пострадянська спадщина. Крізь призму поєднання постколоніальної теорії та теорії сек’юритизації та постструктуралістського дискурсивного аналізу у роботі показано, як українська держава і громадянське суспільство відповідають на агресію Кремля, здійснюючи демонтаж імперських і радянських символів, водночас перетворюючи деколонізацію на частину стратегії мнемонічної безпеки. Автор зосереджується на кейсі Одеси як прикладі конфлікту між антиколоніалізмом і локальними проявами гібридної історичної пам’яті. Особливу увагу приділено ролі органів місцевого самоврядування в цьому конфлікті і суперечностям між загальнонаціональною сек’юритизованою логікою та локальними формами спротиву, зумовленими культурною специфікою міста. Підкреслюється, що після 2022 року деколонізація набула рішучо антиколоніального спрямування, змістившись у бік домінування україноцентричного наративу, тоді як простір для гібридності історичної пам’яті суттєво звузився. При цьому Одеса виступає як приклад мнемонічної «фронди» де точиться боротьба між уніфікуючим державним баченням і локальними проявами гібридної ідентичності.
subject: Статті
  topic: section
subject: деколонізація
  topic: keywords
subject: політика пам’яті
  topic: keywords
subject: сек’юритизація
  topic: keywords
subject: антиколоніалізм
  topic: keywords
subject: Одеса
  topic: keywords
subject: міська рада
  topic: keywords
subject: територіальна громада
  topic: keywords
subject: збройна агресія
  topic: keywords
subject: обласна державна (військова) адміністрація
  topic: keywords
subject: decolonisation
  topic: keywords
subject: memory politics
  topic: keywords
subject: securitisation
  topic: keywords
subject: anti-colonialism
  topic: keywords
subject: Odesa
  topic: keywords
subject: city council
  topic: keywords
subject: territorial community
  topic: keywords
subject: armed aggression
  topic: keywords
subject: regional state (military) administration
  topic: keywords
creator: Сергій Петрович Пахоменко
creator: Ірина Миколаївна Ґрідіна
creator: Костянтин Васильович Балабанов
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 125
ending page: 141
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-125-141

Комунікаційний вимір публічної дипломатії України в Африці
type: item
description: У статті розглядається трансформація дискурсів публічної дипломатії України щодо держав Африканського континенту в контексті зовнішньополітичної переорієнтації після 2022 року. Аналізуються ключові нормативні документи – Стратегія публічної дипломатії МЗС, Стратегія зовнішньополітичної діяльності та Комунікаційна стратегія Україна – держави Африки, які визначають динаміку формування дискурсу публічної дипломатії України. Емпіричний зріз охоплює динаміку академічних публікацій і досліджень аналітичних центрів, фіксуючи обмежену експертну підтримку та недостатній ріст фахових публікацій. Особлива увага приділяється практичним зусиллям української дипломатії по формуванню практичної площини реалізації нормативно затверджених настанов, але, водночас, демонструють лише часткову ефективність через ресурсні обмеження. Робиться висновок, що стійка результативність публічної дипломатії України в Африці потребує інтегрованої моделі, яка синхронізує нормативний, фаховий, експертний, академічний і практичний вектори.
subject: Статті
  topic: section
subject: публічна дипломатія
  topic: keywords
subject: комунікаційна стратегія
  topic: keywords
subject: міжнародні відносини
  topic: keywords
subject: державна політика
  topic: keywords
subject: стратегічні комунікації
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: Африка
  topic: keywords
subject: public diplomacy
  topic: keywords
subject: communication strategy
  topic: keywords
subject: international relations
  topic: keywords
subject: public policy
  topic: keywords
subject: strategic communication
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: Africa
  topic: keywords
creator: Олексій Вікторович Мендрін
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 113
ending page: 124
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-113-124

Деструктивні тренди глобального розвитку та їх вплив на міжнародні відносини
type: item
description: У статті розглядаються деструктивні тренди глобального розвитку та їх вплив на міжнародні відносини. Серед ключових проблем проаналізовано: збройні конфлікти, гібридне протистояння, геополітичне протиборство, виклики, що несуть технологічні зміни. Окреслені в дослідженні чинники суттєво загострюють відносини між країнами, провокуючи посилення напруженості, що несе загрозу міжнародній безпеці та співробітництву.
subject: Статті
  topic: section
subject: глобальний розвиток
  topic: keywords
subject: деструктивний тренд
  topic: keywords
subject: міжнародні відносини
  topic: keywords
subject: global development
  topic: keywords
subject: destructive trend
  topic: keywords
subject: international relations
  topic: keywords
creator: Наталія Володимирівна Матвійчук
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 106
ending page: 112
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-106-112

Особливості розвитку медіадипломатії на початку XXI століття
type: item
description: У статті розглянуто особливості виникнення медіадипломатії та її розвитку до першої чверті XXI століття. Розглянуто тенденції впливу ЗМІ на класичну дипломатію впродовж ХХ ст. Простежено особливості розвитку та взаємозв’язку засобів комунікації та дипломатії, що привело до формування категорії «медіадипломатія». Подано аналіз базових критеріїв цього поняття та вплив таких подій, як війна в Перській затоці, терористична атака на Всесвітній торговий центр, Арабська весна, на формування медіадипломатії. Підкреслено, що з появою цифрових платформ комунікації дипломатія набула нового виміру. Окрему увагу приділено сучасним тенденціям розвитку медіадипломатії в умовах епідемії COVID-19, та інформаційного протиборства, під час повномасштабного вторгнення Росії в Україну. Виявлено, що інформаційні технології прискорили та розширили глобальні взаємовідносини між країнами, а соціальні медіа перетворилися з пасивної мережі інформаційної комунікації на динамічну платформу. Визначено, що в сучасному середовищі комунікації, яке поєднує класичні міжнародні майданчики та віртуальний простір, діяльність медіадипломатії стає більш персоналізованою і затребуваною. Підкреслено, що в сучасному глобалізованому світі медіа відіграють важливу роль не лише у формуванні громадської думки, а й у здійсненні міжнародної дипломатії.
subject: Статті
  topic: section
subject: медіадипломатія
  topic: keywords
subject: засоби масової інформації
  topic: keywords
subject: комунікаційні технології
  topic: keywords
subject: медіаплатформа
  topic: keywords
subject: інтернет
  topic: keywords
subject: media diplomacy
  topic: keywords
subject: mass media
  topic: keywords
subject: communication technologies
  topic: keywords
subject: media platform
  topic: keywords
subject: Internet
  topic: keywords
creator: Іванна Олексіївна Земан
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 99
ending page: 105
doi: 10.34079/2226-2830-2025-15-41-99-105

Зовнішньополітичні національні інтереси Польщі у контексті євроінтеграційного шляху України
type: item
description: Стаття посвячена зовнішньополітичному вектору Польщі щодо євроінтеграційного шляху України, що відображає стратегічну підтримку та активну участь у процесах, спрямованих на наближення України до Європейського Союзу. Польща, маючи значний досвід європейської інтеграції, стала важливим адвокатом України в ЄС, надаючи політичну та ідеологічну підтримку її прагненням до реформування та демократичних змін, які є необхідними для вступу в ЄС. Закцентовано, що від початку 2000-х років Польща активно пропонувала концепції, спрямовані на інтеграцію східних сусідів у Європейський Союз, зокрема України, через розширення політики Європейської політики сусідства. Польща підтримувала ініціативу Східного партнерства, прагнучи зміцнити співпрацю з країнами Східної Європи та забезпечити їхній економічний і політичний розвиток. Підкреслено, особливу роль Польща відіграла під час Помаранчевої революції в Україні 2004 року, коли польський президент Олександр Кваснєвський став важливим посередником у вирішенні політичної кризи в Україні. Цей період став знаковим для польської політики підтримки демократичних змін в Україні. Навіть після зміни адміністрації в Польщі в 2010 році, польська стратегія щодо України залишалася стабільною, хоч і стала більш обережною, але продовжувала активно підтримувати євроінтеграційні прагнення України. Зазначено, що після анексії Криму Росією в 2014 році Польща стала одним із найбільших прихильників євроінтеграційних прагнень України, надаючи дипломатичну підтримку в рамках Європейського Союзу та сприяючи підписанню Угоди про асоціацію і безвізового режиму для українських громадян. Польща також активно брала участь у процесах реформування України, підтримуючи боротьбу з корупцією, покращення бізнес-середовища та розвиток демократичних інститутів. У результаті цього процесу, Україна змогла подати заявку на членство в ЄС у 2022 році. Польща продовжує відігравати важливу роль у зміцненні зв'язків між Україною та Європейським Союзом, сприяючи її європейській ін…
subject: Статті
  topic: section
subject: Польща
  topic: keywords
subject: Україна
  topic: keywords
subject: Європейський Союз
  topic: keywords
subject: євроінтеграція
  topic: keywords
subject: європейська політика сусідства
  topic: keywords
subject: Східне партнерство
  topic: keywords
subject: Помаранчева революція
  topic: keywords
subject: Угода про асоціацію
  topic: keywords
subject: геополітична стабільність
  topic: keywords
subject: національні інтереси
  topic: keywords
subject: лобіювання
  topic: keywords
subject: Poland
  topic: keywords
subject: European integration
  topic: keywords
subject: Ukraine
  topic: keywords
subject: European Union
  topic: keywords
subject: European Neighborhood Policy
  topic: keywords
subject: Eastern Partnership
  topic: keywords
subject: Orange Revolution
  topic: keywords
subject: national interests
  topic: keywords
subject: geopolitical stability
  topic: keywords
subject: political support
  topic: keywords
subject: lobbying
  topic: keywords
creator: Тетяна Адамівна Єлова
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 81
ending page: 98
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-81-98

Питання формування національної історичної пам’яті українців у публіцистичній творчості голови УЦР М. Грушевського
type: item
description: У статті аналізується питання щодо націєтворчої спрямованості історико-публіцистичних праць Михайла Грушевського доби першої Української Народної Республіки. Висвітлюється вплив голови Української Центральної Ради, авторитетного вченого на формування національної історичної пам’яті українського народу. Розглядаються погляди М. Грушевського щодо поєднання аспектів націєтворення та державотворення в історичній пам’яті українців, зазначені в публіцистичній творчості очільника УНР, вченого, які є актуальними для нашого часу. У зазначений час голова УЦР, реалізуючи плани відродження української державності як фаховий історик звертався до історичного досвіду України у питаннях державотворення від часів Русі, становлення Гетьманської держави Богдана Хмельницького, націєтворчих ідей репрезентантів Кирило-Мефодіївського товариства до початку Української революції 1917 – 1918 рр. Погляди щодо формування історичної, національної пам’яті українського народу голова УЦР, авторитетний вчений висловив у своїх історико-публіцистичних працях «Звідки пішло українство і до чого воно йде», «Звідки пішла назва Українців?», «Почини нового Українства», «На порозі Нової України», «Про батька козацького Богдана Хмельницького», «Переяславська умова України з Москвою 1654 року Статті й тексти», «В сімдесяті роковини Кирило-Методіївської справи». В цих публіцистичних розвідках М. Грушевський відобразив історичний зв’язок державотворчих та націєтворчих процесів доби Української революції з подіями попередніх епох України.
subject: Статті
  topic: section
subject: національна пам’ять українців
  topic: keywords
subject: історична пам’ять
  topic: keywords
subject: націєтворення
  topic: keywords
subject: державотворення
  topic: keywords
subject: трансформація національної історичної пам’яті
  topic: keywords
subject: публіцистична творчість М. Грушевського
  topic: keywords
subject: відродження української державності
  topic: keywords
subject: Українська Центральна Рада
  topic: keywords
subject: national memory of Ukrainians
  topic: keywords
subject: historical memory
  topic: keywords
subject: nation-building
  topic: keywords
subject: state-building
  topic: keywords
subject: transformation of national historical memory
  topic: keywords
subject: journalistic work of M. Hrushevsky
  topic: keywords
subject: revival of Ukrainian statehood
  topic: keywords
subject: Ukrainian Central Rada
  topic: keywords
creator: Наталя Іванівна Романцова
creator: Володимир Миколайович Романцов
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 72
ending page: 80
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-72-80

Освіта в системі общиного життя єврейської громади Маріуполя ХІХ – початку ХХ ст.
type: item
description: Стаття присвячена дослідженню місця та ролі освіти в житті єврейської громади Маріуполя в другій половині ХІХ – початку ХХ століття. Аналізуються особливості становлення та функціонування традиційної для єврейської спільноти релігійної освіти, представленої приватними вчителями (меламедами), школою для незаможних хлопчиків Талмуд-Торою та мережею приватних початкових навчальних закладів, що до певної міри виконували функції хедерів, а також тими модернізаційними змінами, які вона зазнавала в умовах пореформеної доби. Аналізується місце та значення світської освіти (середньої – гімназій та ремісничого училища та вищої – університетської), яка у пореформений період ставала все більш значимим фактором в житті євреїв, адже відкривала перспективи стати частиною світського імперського суспільного, культурного та економічного простору.
subject: Статті
  topic: section
subject: єврейська спільнота Маріуполя
  topic: keywords
subject: Надазов’я
  topic: keywords
subject: освіта
  topic: keywords
subject: релігійна освіта
  topic: keywords
subject: Талмуд-Тора
  topic: keywords
subject: хедер
  topic: keywords
subject: Jewish community of Mariupol
  topic: keywords
subject: Nadazovye
  topic: keywords
subject: education
  topic: keywords
subject: religious education
  topic: keywords
subject: Talmud-Torah
  topic: keywords
subject: cheder
  topic: keywords
creator: Ілля Геннадійович Луковенко
rights: Авторське право (c) 2025 Серія: Історія. Політологія
date: 2025-05-28
publication date: 2025-05-28
starting page: 58
ending page: 71
doi: 10.34079/2518-1521-2025-15-41-58-71